OBH 549/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó:Ludányiné dr. Sasadi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása

	Szigetmonostori lakós fordult panasszal az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. Beadványában jelezte, hogy a szomszédjában működő autószerelő műhely szennyezi a lakókörnyezetet. Az autójavítás zajos tevékenység és jelentősen zavarja otthoni nyugalmát. 
	A panaszos első beadványából nem lehetett megállapítani, hogy mi ellen emel kifogást, ezért  csak annak kiegészítése után 1996. július 1.-én tudtam az eljárást megindítani,
az egészséges élethez való jog sérelmének gyanúja miatt

A megállapított tényállás

	A panaszos ingatlana mellett egy autószerelő műhely üzemel. A szabályosan lefolytatott telephely-engedélyezési eljárás során állítása szerint  nem vették figyelembe kifogását. Azóta elmérgesedett a viszony közte és a szolgáltató tevékenységet folytató vállalkozó között. Többízben megkísérelte sérelmét érvényesíteni, de a polgármesteri hivatal folyamatosan, a köztársasági megbízott hivatala 1992-ben, a környezetvédelmi felügyelőség 1994-ben elutasította panaszát azzal, hogy szabályos engedélyekkel rendelkezik a műhely és indítson birtokvédelmi eljárást zaj panaszával kapcsolatban. A beadványban foglaltak tárgyában előszőr 1997.március 17.-én fordultunk a Szigetmonostor Község Önkormányzatának jegyzőjéhez. Kértük  annak jelzését, hogy az autószerelő műhely  jelenlegi működése mennyiben felel meg a jogszabályi előírásoknak. Mivel intézkedésüket nem jelezték, 1997. augusztus 6.-án ismételten megkerestük a hivatal jegyzőjét. Választ azonban a polgármesteri hivatal nem küldött.
A Pest Megyei Közigazgatási Hivatal tájékoztatása szerint ennek oka az ismételt jegyző váltás volt.
Időközben a kizárólag kisiparosokra vonatkozó telephely-engedélyezési eljárásról szóló IpM rendeletet hatályon kívül helyezték és a minisztérium jelzése szerint jelenleg nincs felhatalmazásuk e témakör szabályozására.

Az ügy jogszabályi háttere

1957. évi IV. törvény
az államigazgatási eljárás általános szabályairól

I. fejezet
Alapvető rendelkezések
Alapelvek

2. § (1) A közigazgatási szervek eljárásukban következetesen érvényre juttatják a törvényességet, demokratizmust és humanizmust.
(2) A közigazgatási szervek előmozdítják a jogok érvényesülését és a kötelességek teljesítését, az állampolgári fegyelem megszilárdítását.

3. § (1) A közigazgatási szerv eljárása során államigazgatási ügyben e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
(
(3) E törvény alkalmazása szempontjából államigazgatási ügy minden olyan ügy, amelyben a közigazgatási szerv az ügyfelet érintő jogot vagy kötelességet állapít meg, adatot igazol, nyilvántartást vezet, vagy hatósági ellenőrzést végez.
(4) Ügyfél az a magánszemély, jogi személy vagy jogi személyiséggel nem rendelkező más szervezet, amelynek jogát vagy jogos érdekét az ügy érinti. Az ügyfél jogai megilletik azt a szervet, amelynek feladatkörét az ügy érinti.

Szemle

31. § (1) A tényállás tisztázására szemle rendelhető el. Ennek megtartása során
b) helyszíni szemle tartható.

A közigazgatási szerv határozata

42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.

1991. évi XI. törvény
az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálatról

A Szolgálat feladatai

4. § (1) A 3. §-ban foglaltak végrehajtása érdekében a Szolgálat feladata különösen
a) a légszennyezettség (immisszió) normáinak kimunkálása, a települések légszennyezettségének rendszeres ellenőrzése, a zárt terek levegőminőségének közegészségügyi vizsgálata;

1993. évi LIX. törvény
az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról

18 § (2) Az országgyűlési biztos bármely hatóságtól az általa lefolytatott eljárással, illetve az eljárás elmulasztásával kapcsolatban adatokat és felvilágosítást kérhet, továbbá a keletkezett iratokba betekinthet, annak megküldését, illetőleg, ha ez nem lehetséges róluk másolat készítését kérheti.

1995. évi LIII. törvény
a környezet védelmének általános szabályairól

A levegő védelme
22. § (1) A levegő védelme kiterjed a légkör egészére, annak folyamataira és összetételére, valamint a klímára.
(2) A levegőt védeni kell minden olyan mesterséges hatástól, amely azt, vagy közvetítésével más környezeti elemet sugárzó, folyékony, légnemű, szilárd anyaggal minőségét veszélyeztető, vagy egészséget károsító módon terheli.

Az épített környezet védelme
24. § Az épített környezet védelme kiterjed a településekre, az egyedi építményekre és műszaki létesítményekre.

25. § (1) A települések területén a környezet terhelhetősége és a településrészek rendeltetése alapján a rendezési tervben övezeteket kell meghatározni.
(2) Az egyes övezetekben folytatható tevékenységek a külön jogszabályban a környezetterhelés jellege alapján meghatározott védőtávolság, védőterület megléte és a védelmi előírás megtartása esetén engedélyezhetők.
(3) A kijelölt védőterületen vagy védőtávolságon belül az adott övezet rendeltetésével össze nem férő tevékenység – külön védelmi intézkedés nélkül – nem folytatható.

Zaj és rezgés
31. § (1) A környezeti zaj és a rezgés elleni védelem kiterjed mindazon mesterségesen keltett energiakibocsátásokra, amelyek kellemetlen, zavaró, veszélyeztető vagy károsító hang-, illetve rezgésterhelést okoznak.
(2) A zaj és a rezgés elleni védelem keretében műszaki, szervezési módszerekkel kell megoldani:
a) a zaj- és a rezgésforrások zajkibocsátásának, illetve rezgésgerjesztésének csökkentését;
b) a zaj- és rezgésterhelés növekedésének mérséklését vagy megakadályozását;
c) a tartósan határérték felett terhelt környezet utólagos védelmét.

A HELYI ÖNKORMÁNYZATOK KÖRNYEZETVÉDELMI FELADATAI
46. § (1) A települési önkormányzat (Budapesten a Fővárosi Önkormányzat is) a környezet védelme érdekében
a) biztosítja a környezet védelmét szolgáló jogszabályok végrehajtását, ellátja a hatáskörébe utalt hatósági feladatokat;
b) a Programban foglalt célokkal, feladatokkal és a település rendezési tervével összhangban illetékességi területére önálló települési környezetvédelmi programot dolgoz ki, amelyet képviselő-testülete (közgyűlése) hagy jóvá;
c) a környezetvédelmi feladatok megoldására önkormányzati rendeletet bocsát ki, illetőleg határozatot hoz;
d) együttműködik a környezetvédelmi feladatot ellátó egyéb hatóságokkal, más önkormányzatokkal, társadalmi szervezetekkel;
e) elemzi, értékeli a környezet állapotát illetékességi területén, és arról szükség szerint, de legalább évente egyszer tájékoztatja a lakosságot;
f) a fejlesztési feladatok során érvényesíti a környezetvédelem követelményeit, elősegíti a környezeti állapot javítását.

A környezetvédelmi hatósági feladatok ellátása
65. § (1) A környezetvédelmi hatósági feladatokat első fokon
a) a helyi önkormányzat hatáskörébe nem tartozó ügyekben – ha jogszabály másként nem rendelkezik – a területi környezetvédelmi hatóság (a továbbiakban: felügyelőség),
b) a helyi önkormányzat hatáskörébe tartozó ügyekben – külön jogszabályok rendelkezései szerint – a polgármester (főpolgármester), illetve a jegyző (fővárosi főjegyző) (a továbbiakban együtt: önkormányzati környezetvédelmi hatóság),
c) az olyan ügyekben, amelyekben a hatósági feladat tárgyát képező vagyontárgy települési önkormányzat tulajdonában vagy többségi települési önkormányzati tulajdonban van, a felügyelőség
látja el.
(2) A felügyelőség – e törvényben nem szabályozott – feladat- és hatáskörét a Kormány, illetékességi területét a miniszter rendeletben állapítja meg.
(3) A felügyelőség a helyi önkormányzatok feladat- és hatáskörét érintő környezetvédelmi ügyekben együttműködik az illetékességi területén működő önkormányzati környezetvédelmi hatóságokkal, és segíti őket környezetvédelmi feladataik ellátásában.

Környezetvédelmi felülvizsgálat
73. § (1) Az egyes tevékenységek környezetre gyakorolt hatásának feltárására és megismerésére, valamint a környezetvédelmi követelményeknek való megfelelés ellenőrzésére környezetvédelmi felülvizsgálatot (a továbbiakban: felülvizsgálat) kell végezni.
(2) A felülvizsgálat szempontjából:
a) tevékenységnek minősül valamely – a környezet igénybevételével, veszélyeztetésével vagy környezetszennyezéssel járó – művelet, illetőleg technológia folytatása, felújítása, helyreállítása és felhagyása;
b) érdekelt az a) pontban meghatározott tevékenység gyakorlója.

74. § (1) A felügyelőség az érdekeltet tevékenysége környezetre gyakorolt hatásának feltárása érdekében – teljes körű vagy részleges – felülvizsgálatra kötelezi akkor, ha környezetveszélyeztetést vagy környezetkárosítást észlel.
(3) Ha a felügyelőség a környezetvédelmi felülvizsgálat alatt környezetveszélyeztetést vagy környezetkárosítást észlel, akkor az azt okozó feltárt tevékenységet a hatásterületen teljes körűen vagy részlegesen korlátozhatja, illetőleg felfüggesztheti.

75. § (1) A teljes körű felülvizsgálatnak ki kell terjednie
a) az alkalmazott technológiák ismertetésére, a berendezések műszaki állapotának, korszerűségének bemutatására;
b) a tevékenység folytatása során okozott környezetterhelések és -igénybevételek adatokkal alátámasztott bemutatására;
c) a tevékenységhez közvetlenül kapcsolódó műveletekre, különösen az anyagforgalomra, a be- és kiszállításra, a hulladék- és szennyvízkezelésre;
d) az esetleg bekövetkező meghibásodásból vagy környezeti katasztrófa miatt feltételezhetően a környezetbe kerülő szennyező anyagok és energia meghatározására;
e) a környezetveszélyeztetés megelőzése, a környezetkárosodás elhárítása érdekében tett és tervezett intézkedések bemutatására;
f) a tevékenység felhagyása után teendő intézkedésekre.
(2) A felülvizsgálat során a környezetszennyezés megszüntetésének – s ha ez nem lehetséges – a környezetigénybevétel és -szennyezés mérséklésének lehetőségeit és feltételeit meg kell határozni.
(3) A részleges felülvizsgálatnak az (1) és (2) bekezdésben írt feltételek közül a felügyelőség által megjelöltekre kell kiterjednie.

76. § (1) A felülvizsgálatot az érdekelt saját költségén maga végezheti, illetőleg ilyen vizsgálat végzésére feljogosított személlyel vagy szervezettel végeztetheti.
(2) Az érdekelt felelősséggel tartozik a felülvizsgálat hitelességéért, illetőleg a közölt adatok valódiságáért.
(3) A felügyelőség, ha ellenőrzése során a felülvizsgálat eredményének hibás voltáról, illetve tartalmának részbeni vagy teljes valótlanságáról győződik meg, az érdekelt költségén új felülvizsgálatot végeztet (megismételt felülvizsgálat).
(4) A felügyelőség a megismételt felülvizsgálatról az érdekeltet köteles értesíteni; az érdekelt pedig köteles a felügyelőségnek, illetve a felügyelőség által megbízott szervezet(ek)nek a kért adatokat szolgáltatni és a kiegészítő méréseket elvégez(tet)ni.

78. § A 73. § szerinti – a felülvizsgálat eredménye alapján indult – eljárásban, illetőleg a 77. § esetén a felmérés eredményének jóváhagyásakor az illetékes természetvédelmi, illetőleg nemzeti park igazgatóságot, az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálat megyei (fővárosi) intézetét, valamint az ügyben érdekelt – és külön jogszabályban hatáskörrel felruházott – más hatóságokat szakhatóságként be kell vonni.

79. § (1) A felülvizsgálat eredménye alapján a felügyelőség
a) engedélyezi a tevékenység folytatását (a továbbiakban: működési engedély);
b) az engedély megadásával egyidejűleg a szükséges környezetvédelmi intézkedések megtételére kötelezi az érdekeltet, ideértve a 72. § (1) bekezdés b) pontjában foglalt biztosítékadási és céltartalék képzési kötelezettségeket is;
c) korlátozza, felfüggeszti vagy megtiltja a tevékenység folytatását, illetőleg az erre hatáskörrel rendelkező szervnél azt kezdeményezi. A korlátozás és a felfüggesztés esetén meghatározza a tevékenység folytatásának környezetvédelmi feltételeit.
(2) A 77. § szerint végzett felmérés jóváhagyásakor a felügyelőség egyszerűsített határozatot hoz [Áe. 43. § (2) bek.], illetőleg az eljárást tovább folytathatja az (1) bekezdés b) és c) pontja rendelkezéseinek megfelelő alkalmazásával.

AZ ÁLLAMPOLGÁROK RÉSZVÉTELE A KÖRNYEZETVÉDELEMBEN

97. § (1) Az állampolgárok – e törvényben és más jogszabályban meghatározott módon – jogosultak részt venni a környezettel kapcsolatos eljárásban.
(2) Mindenkinek joga, hogy környezetveszélyeztetés, környezetkárosítás vagy környezetszennyezés esetén a környezethasználó és a hatóságok figyelmét erre felhívja. Az erre vonatkozóan írásban tett felhívásra a hatáskörrel rendelkező szerv intézkedésének megtétele mellett a törvényben előírt határidőn belül érdemi választ köteles adni.

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

110. § (1) Ez a törvény a kihirdetésétől számított 180. napon lép hatályba, egyidejűleg az emberi környezet védelméről szóló 1976. évi II. törvény hatályát veszti.
 (7) Felhatalmazást kap a Kormány, hogy
a) megállapítsa a települési önkormányzat polgármesterének és jegyzőjének részletes környezetvédelmi államigazgatási hatáskörét;
b) meghatározza a környezetvédelmi felügyelőségek feladat- és hatáskörét;

12/1983. (V. 12.) MT rendelet
a zaj- és rezgésvédelemről

2 § (1) c) szolgáltató tevékenységet ellátó üzemi létesítmény minden olyan létesítmény, amelyben az e rendelet mellékletében meghatározott tevékenységet folytatják.
(3) Veszélyes mértékűnek minősül az a zaj is, amelyre – jellegéből adódóan – határértéket nem lehet előírni, illetőleg a zajkeltés azonos körülmények között nem ismételhető, de érzékszervi észleléssel megállapíthatóan emberek nyugalmát jelentős mértékben zavarja.

Meglevő létesítmények zaj- és rezgésvédelmi követelményei

11. § A meglevő zaj- és rezgésforrások által okozott veszélyes mértékű zajt és rezgést fokozatosan, tervszerűen csökkenteni kell.

12 § (1) A környezetvédelmi hatóság meglevő üzemi létesítményre – a 9. § (2) bekezdésében meghatározott módon – zajkibocsátási határértéket állapíthat meg és előírhatja annak teljesítési határidejét.

	 Melléklet a 12/1983. (V. 12.) MT rendelethez
Zaj- és rezgéskibocsátással járó szolgáltatási tevékenységek

	 0721	 Személygépkocsi és motorkerékpár-javítás és -karbantartás (5021)

191/1996. (XII. 17.) Korm. rendelet
a fővárosi, megyei közigazgatási hivatalokról

Ellenőrzés

16 § (1) d) ellenőrzi – a fővárosi, megyei ügyészséggel egyeztetett ellenőrzési terv és program szerint – a területi államigazgatási szervek tevékenységében az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény hatályosulását, hatósági tevékenységük jogszerűségét;

Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

	A vizsgálat megállapításai

	Az Alkotmány 2 § (1) bekezdésében megállapított jogállamisághoz szervesen kapcsolódik a jogbiztonság elvének maradéktalan érvényesülése. A polgármesteri hivatal a panaszos beadványára elmulasztotta az államigazgatási eljárás szabályai szerint az intézkedés megtételét. A telephely-engedélyezési eljárás, illetve a később benyújtott  kifogás alapján megállapítható, hogy a telep-helyengedélyezés alapján kiadott vállalkozói tevékenység az ügyfélnek kötelezést ír elő. Kénytelen
ugyanis akaratán kívül az autószerelő műhely zajos, feltehetően környezetszennyező működését eltűrni. Ezért panasza államigazgatási ügynek minősült, azonban azt nem az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. törvény alapján folytatta le a polgármesteri hivatal jegyzője, semmilyen ellenőrzést, intézkedést nem tett, az ügy lezárásaként határozatot nem hozott. A panaszos ügyének vizsgálat is akadályozták, mert hivatalom megkeresésére (1997. május és 1997. augusztus ) az ügyre vonatkozóan  nem nyilatkozott, holott az országgyűlési biztos megkeresésére köteles lett volna válaszát megadni. 

	 A környezetvédelemről szóló törvény előírja, hogy a kormánynak rendeletben kell meghatároznia a jegyző és az önkormányzat polgármesterének környezetvédelmi feladatait . E kötelezettség teljesítése nem történt meg.
	Megállapítható tehát, hogy az államigazgatási eljárás szabályainak megsértésével, illetőleg a feladatokat és a hatásköröket rendező kormányrendelet hiánya miatt az alkotmányos jogként megfogalmazott jogbiztonság elve sérelmet szenvedett. ( Alkotmány 2 § (1) bek. )

	Alapvető joga minden állampolgárnak az, hogy egészséges környezetben éljen. Ezért a környezetvédelmi törvényben és más kapcsolódó jogszabályokban megfogalmazást nyert az, hogy az ipari, szolgáltató és kereskedelmi tevékenységet folytatók a telephelyeiken üzemeltetett létesítményeikben kötelesek tartózkodni a környezetkárosítástól és a vállalkozásuk közelében élők egészségének veszélyeztetésétől. Az egészséges környezet hiánya veszélyeztetheti a környezetkárosító magatartást folytatók közelében élő állampolgárok.
	A fokozott zajos tevékenység miatt megállapítható, hogy az alkotmányos jogként megfogalmazott egészséges környezet illetőleg az emberi egészséget biztosító  épített környezet alkotmányos elv sérelmet szenvedett. ( Alkotmány 18 § és 70/D § )

	A polgármesteri hivatal jegyzője   a panaszos jelzésére helyszíni szemlét kellett volna, hogy tartson, illetőleg annak alapján a zajos tevékenység kiküszöbölésére intézkednie kellett volna, az akkor még hatályban lévő a telepengedély alapján gyakorolható ipari tevékenységekről és a telepengedélyezés rendjéről szóló 20/ 1982(X.12.) IpM rendelet alapján . A telephelyengedélyezési eljárás lefolytatója és ennek alapján az engedély kibocsátója, köteles lett volna folyamatosan ellenőrizni a vállalkozó tevékenységét. Ha ezt el is mulasztotta, a panaszos beadványára az ÁNTSZ  jogelődjétől a KÖJÁL-tól kellett volna megkérnie a szükséges vizsgálatok lefolytatását. Szakvéleményük alapján, az államigazgatási eljárás szabályai szerint kellett volna intézkednie, illetőleg  a panaszos beadványára a választ megadni. A környezetvédelmi törvény hatályba lépése után  a területileg illetékes környezetvédelmi felügyelőségnek lett volna hatásköre a vizsgálatra.
	A polgármesteri hivatal jegyzője a panaszos beadványát nem vizsgálta ki megfelelően. A telephelyengedélyezési eljárásról szóló rendelet  hatályossága alatt köteles lett volna mint  az engedélyt kibocsátó hatóság a műhely zajártalmát és környezetkárosító hatását megvizsgáltatni. Az autószerelő  tevékenység ugyanis nem csak zajos tevékenység, hanem feltehetően a kipufogó gáz valóban szennyezi a légteret, a fáradt olaj pedig a talajt.
 A komplex vizsgálat elvégeztetésére a környezetvédelmi törvény értelmében,  a Pest megye területén az eljárásra jogosult környezetvédelmi felügyelőséget kell intézkedésre felkérni. Minden embernek joga van ugyanis  egészséges, épített környezetben élni. Az egészséges környezet biztosítása állami feladat, ezért a közigazgatás szerveinek mindent meg kell tenniük ennek biztosítása érdekében.

Figyelemmel arra, hogy az elmúlt időszakban a községben több ízben is  jegyző váltás történt és a nyár folyamán kinevezett jegyző sem válaszolt hivatalom megkeresésére, ezért szükségesnek látom a hatósági munka teljes törvényességi vizsgálatának lefolytatását a fővárosi, megyei közigazgatási hivatalokról szóló 191 /1996 (XII.17.)Kormányrendelet 16 § (1) bekezdésének d.) pontja alapján.

	A környezetvédelmi törvény záró rendelkezése előírja, hogy a kormány köteles az   önkormányzat polgármesterének és jegyzőjének a környezetvédelmi feladatait meghatározni. Ugyancsak részletesen meg kellett volna határoznia a környezetvédelmi felügyelőségek feladat és hatáskörét. A vizsgálat lefolytatásakor e kötelezettségét a kormány még nem teljesítette. A feladatok és hatáskörök tisztázatlansága veszélyezteti a jogbiztonságot és sérti a demokratikus államrendet.

Ajánlás
	1.) Az 1993. évi LIX. törvény 25 §-a alapján felkérem a Környezetvédelmi és Területfejlesztési Miniszter Urat, hogy dolgozza ki a környezet védelemének általános szabályairól szóló 1995. évi LIII. törvény 110 § (7) bekezdése alapján az önkormányzat polgármesterének és jegyzőjének, valamint a környezetvédelmi felügyelőség feladat és hatáskörét.

	2.) Az 1993. LIX. törvény 20 § (1) bekezdése alapján a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal a jövőbeni alkotmányos visszásságok kiküszöbölése érdekében a Szigetmonostor Község  Önkormányzat hatósági munkájának törvényességi felügyeleti vizsgálatát végezze el.

	3.) Az 1993. évi LIX. törvény 21 § (1) bekezdése alapján a szigetmonostori önkormányzat jegyzője a területileg illetékes környezetvédelmi felügyelőséget keresse meg, hogy az autószerelő műhely zaj-és rezgévédelmi, levegő- és talajszennyezési vizsgálatát végezze el.

	Kérem a Pest Megyei Közigazgatási Hivatal Elnökét és a Szigetmonostor Község Önkormányzat jegyzőjét, hogy az 1993. évi LIX. törvény 20 § (1), illetve a 21 § (2) bekezdése alapján 30  napos határidőn belül értesíteni szíveskedjék.

	Felkérem a Környezetvédelmi és Vízügyi Miniszter Urat, hogy az 1993. évi LIX.
 törvény 25 §-a értelmében állásfoglalásáról, illetőleg intézkedéséről 60 napon belül tájékoztatni szíveskedjen.

Budapest, 1997. október    .

Polt Péter