OBH 486/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Mizerák Judit
Az eljárás megindulása

M. J. miskolci lakos 1995. szeptemberében panasszal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához. Beadványában azt sérelmezte, hogy a miskolci Hőszolgáltató Vállalat (továbbiakban MIHŐ) 1993. októberében újra fölmérte a távfűtéssel ellátott lakóépületekben a fűtött helyiségek légköbméterét és jelentősen megnövelte a fűtési díjakat. Kifogásolta továbbá azt is, hogy tőle a Miskolci Ingatlankezelő Vállalat szedi a közüzemi szolgáltatások díját és ezek összege magasabb, mint a tulajdonosok által fizetettek.

Mivel a rendelkezésemre álló információk alkotmányos jogsérelem fennállására engedtek következtetni, az ügyben 1996. április 1-én vizsgálatot indítottam és megkerestem Miskolc megyei Jogú Város jegyzőjét az önkormányzat vonatkozó rendeletének megküldése céljából. 

A megállapított tényállás

A panaszos az "Összetartás Árpád 10-16." Társasház közös képviselője. Elmondása szerint a paneltechnológiával épült lakóházak lakói 22 éven keresztül 629 fűtött légköbméter után fizettek a MIHŐ-nek fűtési díjat. 1993. októberében a MIHŐ a fűtött helyiségeket újból fölmérte és fűtött helyiségnek nyilvánítva a liftaknát, szemétledobót, villanyóraszekrényt a fűtött légköbméter mennyiségét - és ezáltal a fűtési díjat is - jelentősen (340 légköbméterrel) megnövelte. A panaszos jelezte tiltakozását a szolgáltatónál és ellentmondásához hivatkozásul megjelölte az Ipari Minisztérium Országos Energiagazdálkodási Hatóságának a "Lakossági távhőszolgáltatás esetén a fűtöttség meghatározására" vonatkozó 363 1982. IpM számú közleményének előírásait. A szolgáltató álláspontja az volt, hogy miután kötelező erővel ez a közlemény nem rendelkezik és egyéb jogszabály sem tartalmaz előírást a kérdést illetően saját belátása és jogi illetve műszaki szakértői vélemény alapján állapította meg, hogy a közös használatú helyiségek közül melyik minősül fűtöttnek.
A felek később megállapodtak abban, hogy a társasház nem kezdeményez pert a vitás kérdésben a MIHŐ pedig a felmérés során megállapított 340 plusz légköbméter helyett 260 légköbméterrel emeli csak a társasház közös fűtött helyiségei légköbméterének a számát. 

A panaszos nem tulajdonosként, hanem a miskolci önkormányzat bérlőjeként használja a társasház egy lakását. 

Az ügy jogszabályi háttere

Az árak megállapításáról szóló 1990. évi LXXXVII. törvény 7. § (1) bekezdése szerint "A mellékletben felsorolt termékekre, szolgáltatásokra (a továbbiakban együtt: termék) az ott feltüntetett miniszter, illetve a helyi önkormányzat (a továbbiakban együtt: hatósági ár megállapítója) legmagasabb árat vagy legalacsonyabb árat (a továbbiakban együtt: hatósági ár) állapít meg."

A törvény 9. §-a a következőképpen rendelkezik "(1) A hatósági ár megállapítása történhet tételesen vagy a hatósági ár kiszámítására vonatkozó előírásokkal.
(2) A hatósági árat alkalmazási feltételeivel (pl. a minőség, a határidő, a szállítások ütemezése, a megrendelés nagysága, a teljesítés helye, a fizetési feltételek) együtt kell megállapítani."

A 10. § (1) bekezdése szerint "A hatósági ár megállapítása – ideértve az áralkalmazási feltételeket is – hivatalból vagy az árat érvényesítő vállalkozó kérelmére történhet. Ez utóbbi esetben a kérelmező köteles a hatósági árra vonatkozó javaslatát a hatósági ár megállapítója részére egyidejűleg megküldeni. A hatósági ár megállapítója – mindkét esetben – további adatokat kérhet.
11. § (1) A hatósági árat, valamint annak alkalmazási feltételeit jogszabályban kell közzétenni. A jogszabályban rendelkezni kell arról, hogy a hatósági ár mikor lép érvénybe; e rendelkezésnek visszamenőleges hatálya nem lehet."

A törvény 16. §-a szerint "A hatósági árakra vonatkozó rendelkezések megsértése esetén a hatósági ár megállapítója határozattal
a) megtiltja a jogszabályt sértő ár további alkalmazását, és egyidejűleg kötelezi a vállalkozót a jogszerű ár alkalmazására, valamint
b) kötelezi a vállalkozót a hatósági árra vonatkozó rendelkezések megsértésével elért többlet árbevételnek a sérelmet szenvedett részére történő visszatérítésére, ha pedig ennek személye nem állapítható meg, az állam javára történő befizetésére.
17. § (1) A hatósági ár megállapítójának a 16. §-ban szabályozott eljárására az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
(2) A hatósági ár megállapítójának határozata ellen fellebbezésnek nincs helye. A határozat közlésétől számított harminc napon belül a bíróságtól keresettel kérhető a határozat felülvizsgálata.
18. § (1) Ha a határozat felülvizsgálatát nem kérték a bíróságtól, a hatósági ár megállapítója a határozatát megküldi a Gazdasági Versenyhivatalhoz a tisztességtelen piaci magatartás tilalmáról szóló törvényben szabályozott bírság kiszabása végett.
(2) Ha a határozat felülvizsgálatát kérték a bíróságtól, és a bíróság a hatósági árra vonatkozó rendelkezések megsértését megállapította, jogerős határozatát megküldi a Gazdasági Versenyhivatalhoz a tisztességtelen piaci magatartás tilalmáról szóló törvényben szabályozott bírság kiszabása végett."

A 21. § szerint "Az e törvényben foglaltak nem érintik a külön jogszabályok szerinti polgári jogi igény érvényesítésének, illetőleg szabálysértési vagy büntetőeljárás megindításának lehetőségét."
A törvény melléklete szerint a lakossági távfűtés és melegvíz-szolgáltatás díját a települési önkormányzat – fővárosban a Fővárosi Önkormányzat – képviselő-testülete állapítja meg.

Miskolc Megyei Jogú Város Közgyűlésének 28/1992.(X. 15.) számú, a távhőszolgáltatás legmagasabb hatósági díjáról és a díjalkalmazás feltételeiről szóló rendeletének 5. számú melléklete (értelmező rendelkezések)  meghatározza, hogy a jogszabály alkalmazása szempontjából mi minősül fűtött helyiségnek. Eszerint "fűtött az a helyiség, amelyben fűtőtest vagy egyéb hőleadó berendezés, vagy a szomszédos helyiségekből átáramló hő biztosítja az előírt hőmérsékletet. Az előírt hőmérsékleti értékeket az MSZ 04-140/2-85. számú szabvány tartalmazza."

Az érintett Alkotmányos jog

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2. § (1) bekezdése kimondja: " A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."
A jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. 
Mint arra az Alkotmánybíróság 28/1992.(IV.30.)AB.határozatában rámutatott "A jogbiztonság kiemelkedően fontos jogállami érték, s ebből eredően meghatározott kötelezettségek hárulnak mind a jogalkotó, mind a jogalkalmazó szervekre. A jogállam sem tud eltekinteni attól, hogy mind a természetes, mind a jogi személyektől megkövetelje a törvényesen kihirdetett jogszabályok ismerését és az azokkal összhangban álló magatartást, s mindezek garanciájaként érvényre juttassa azt az elvet: a jogszabály nem ismerése senkit sem mentesít jogellenes magatartásának következményei alól."

A vizsgálat megállapításai

1. A Miskolci Hőszolgáltató Vállalat megsértette  Miskolc Megyei Jogú Város Közgyűlésének 28/1992.(X.15.)sz. rendeletét akkor, amikor az érintett társasházakban végzett felméréseknél nem e rendelet előírásait alkalmazta, hanem szakértői véleményekre alapozva állapította meg a fűtöttnek minősülő helyiségeket, azok légköbméterét és az utánuk fizetendő díjat.
Ez a jogszabálysértés egyben sérti az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében rögzített jogállamiság elvét és az ebből fakadó jogbiztonság követelményét is.

2. A beadvány másik részét illetően jogszabálysértés nem állapítható meg, mivel a panaszos nem tulajdonosa az általa használt lakásnak, csupán bérlője. A lakás tulajdonosa az önkormányzat, a panaszossal kötött lakásbérleti szerződés alapján neki tartozik a bérlő a közüzemi szolgáltatások díjaival. A Miskolci Ingatlankezelő Vállalat az önkormányzattal kötött   megbízás alapján lép fel a bérlőkkel szemben. 

Az 1. pontban megállapított alkotmányos jogsérelem orvoslása érdekében a következő Ajánlást teszem:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján felkérem a Miskolci Hőszolgáltató Vállalat vezetőjét intézkedjen, hogy a beadványban szereplő társasházakban a fűtött helyiségek után fizetendő díj az önkormányzati rendeletben foglaltaknak megfelelően kerüljön megállapításra.

Budapest, 1996. szeptember "     "

Dr. Polt Péter