OBH 461/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása

N. Jné panasszal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához szociális ellátás, valamint az Önkormányzattal kapcsolatos egyéb problémája miatt.
 A panaszban foglaltak teljes megismerése, valamint nyilatkozattétel és magyarázat érdekében megkerestem az Önkormányzat Polgármesterét, valamint iratok megküldését kértem.

A megállapított tényállás

N. Jné panaszos nagycsaládos anya, öt ( korábban hat ) gyermekével és férjével Tiszasziget településen él, elmondása szerint nehéz anyagi körülmények  között.
A gyermekek közül a 15 éves fiúgyermek vese és szívbeteg, mindkettő betegségével műtötték.
Ingatlanukon építettek egy kis üzlethelyiséget, itt családi vállalkozás keretében élelmiszerboltot üzemeltetnek. Rendelkeznek egy 18 éves Lada gépkocsival, mellyel az árubeszerzés történik, valamint a gyermekek, különösen a beteg gyermek helyváltoztatását  oldják meg.
Panaszos álláspontja szerint az Önkormányzat nem megfelelő módon segíti a családot, kifejezetten hátrányos megkülönböztetést éreznek családjuk irányába, mely főként abban nyilvánul meg, hogy az Önkormányzat nem biztosítja azt a szociális támogatást, mely a költségvetése keresztül őket megilletné.
Megélhetésük könnyítésére panaszos férje 1993. december 16-án haszonbérleti szerződést kötött Tiszasziget Önkormányzatával öt év időtartamra, szántó művelési ágú földterület mezőgazdasági művelésére. A panasz sérelmezi, hogy az 5 évre bérbevett önkormányzati földet családja nem művelheti, az Önkormányzat azt a határidő letelte előtt másnak juttatta.
Panaszos előadása szerint beiskolázási segélyért fordult az Önkormányzathoz, de választ csak hónapok múlva kapott, melyben közölték, hogy mint nagycsaládost 5000.-Ft-al támogatják. A pénzösszeg azonban nem érkezett meg, csak következő év januárjában kapott 5000.-Ft segélyt.  
A család közüzemi díjtartozása is jelentős, melynek csökkentése érdekében szerettek volna a Héra Alapítvány által  támogatottak sorába kerülni, de elmondása szerint az Önkormányzat nem nyújtott be pályázatot az Alapítvány Kuratóriumához.
Panaszos családjában jelenleg  öt kiskorú gyermek nevelődik ( a hatodik nagykorú leánygyermek elköltözött ), havi jövedelmük 56.000.-Ft, melyben már a rendszeres nevelési segély összegét is magába foglalja. Megélhetésük e segély folyósításával sem biztosított.
Végezetül  panaszos sérelmezi, hogy a buszmegálló közvetlen a kapubejáratuknál van, a megálló kiképzett útfelülete olyan hosszú, mint a telkük ( 16 m hosszú és 30 cm magas ). Négy éve kérik, hogy az Önkormányzat tegye lehetővé  az ingatlan bejáratának szabad használatát. Panaszuk nem oldódott meg, az Önkormányzat válaszában közölte, hogy az ingatlanon működő üzletüket helyezzék át. Panaszos állítása szerint ez azért nem megfelelő megoldás, mert a vízelvezető árkot kellene betemetni, valamint a melléképületet  lebontani, ami egyben a lakásuk is. Határozottan állítja, hogy az üzlet megfelelő helyen van, különös tekintettel arra, hogy csak oda kaphattak építési engedélyt. Felvetése szerint  van megoldási mód a megálló áthelyezésére, de az Önkormányzat nem kíván ebben lépni.
A megépített buszmegálló akadályozza a gépkocsival való beállást is.

Az ügy jogszabályi háttere

Az 1959. évi IV. törvény a  Polgári Törvénykönyvéről

A birtokvédelem
192. §.
(2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.
(3) A bíróság a birtokperben a birtokláshoz való jogosultság alapján dönt; a békés birtoklásban megzavart fél jogosultságát vélelmezni kell. 192. § (1) Az a fél, aki a jegyző határozatát sérelmesnek tartja, a határozat kézbesítésétől számított tizenöt napon belül a bíróságtól kérheti a határozat megváltoztatását.
(2) A birtokos az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését egy év eltelte után közvetlenül a bíróságtól kérheti. A birtokos közvetlenül a bírósághoz fordulhat akkor is, ha az ügyben a birtokláshoz való jogosultság is vitás.
(3) A bíróság a birtokperben a birtokláshoz való jogosultság alapján dönt; a békés birtoklásban megzavart fél jogosultságát vélelmezni kell.

A haszonbérlet
452. § (1) Haszonbérleti szerződés alapján a haszonbérlő meghatározott mezőgazdasági földterület vagy más hasznothajtó dolog időleges használatára és hasznainak szedésére jogosult, és köteles ennek fejében haszonbért fizetni.
(2) A haszonbér a felek megállapodása szerint pénzben vagy természetben jár.
(3) Mezőgazdasági földterület haszonbérbe adásához írásbeli szerződés szükséges; jogszabály a szerződés érvényességét hatósági jóváhagyáshoz kötheti. Mezőgazdasági földterület alhaszonbérbe adása semmis.

A haszonbérlet megszűnése
457. § (1) A határozatlan időre kötött mezőgazdasági haszonbérletet hat hónapi felmondással a gazdasági év végére lehet megszüntetni. Más dolog haszonbérlete esetében a felmondási idő egy hónap.

(2) A haszonbérbe adó azonnali hatállyal felmondhatja a haszonbérletet, ha a haszonbérlő
a) figyelmeztetés ellenére is rongálja a dolgot, vagy súlyosan veszélyezteti épségét;
b) figyelmeztetés ellenére sem műveli meg a haszonbérelt földet, vagy általában olyan gazdálkodást folytat, amely súlyosan veszélyezteti a termelés eredményességét, a föld termőképességét, az állatállományt vagy a felszerelést;
c) a haszonbért vagy a közterheket a lejárat után közölt felszólítás ellenére a kitűzött megfelelő határidőben sem fizeti meg.

1993.évi III.törvény a szociális igazgatástól és ellátásokról

Szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátások
32. § (1) A szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátások iránti kérelmet – ha e törvény másként nem rendelkezik – a kérelmező lakóhelye szerint illetékes települési önkormányzat polgármesteri hivatalánál vagy az önkormányzat rendeletében meghatározott önkormányzati szervnél kell előterjeszteni.
(2) A szociális rászorultságtól függő pénzbeli ellátásokról szóló határozatot a bíróság nem változtathatja meg.
(3) Ha e törvény másként nem rendelkezik, az önkormányzat rendeletben szabályozza az önkormányzati pénzbeli ellátások megállapításának, kifizetésének, folyósításának, valamint ellenőrzésének szabályait.

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól

Alapelvek
2. § (1) A közigazgatási szervek eljárásukban következetesen érvényre juttatják a törvényességet, demokratizmust és humanizmust.
(6) Az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. 
Mindezek érdekében az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja.

A vizsgálat megállapításai

A vizsgálat során a következő megállapításokat tettem.
N. Jné panaszos a jelzett haszonbérleti szerződés ügyében állítása szerint bérleti díjjal nem tartozik. Ezzel ellentétben az Önkormányzat válaszában közölte, hogy bérlő a bérleti díjat a mai napig nem fizette meg. A haszonbérleti szerződést az 1995. február 15-én kelt intézkedésével az Önkormányzat felmondta, mely felmondást N. J. bérlő 1995. február 17-én át is vett, erre az iratok szerint írásban nem reagált, a felmondást érvényességét nem vitatta, a felmondás érvénytelenségének megállapítása érdekében bírósághoz nem fordult.
Tekintettel arra, hogy panaszos dokumentummal nem tudta bizonyítani a bérleti díj megfizetését, a vizsgálat során arra a megállapításra jutottam, hogy az Önkormányzat által csatolt iratanyag és az arra való nem reagálás ( ti. írásban ) a panasz jogosságát nem alapozza meg.

A vizsgálat során megkeresett Önkormányzat tájékoztatásában közölte, hogy a Héra Alapítvány egy ízben, 1993-ban kereste meg az Önkormányzatot, hogy segítséget nyújtson a közüzemi díjak fizetéséhez. A felmérést elkészítve az Alapítvány gyermekenként 500.-Ft támogatást adott, melynek során panaszos családja 3000.-Ft összeget kapott. Az Önkormányzat közlése szerint több ilyen lehetőség nem volt. E tekintetben tehát a vizsgálat azt állapította meg, hogy panaszos állításával ellentétben volt pályázat a Héra Alapítvány támogatásának elnyerésére.
A Héra Alapítvány működéséről és a pályázat feltételeiről szükségesnek  tartottam közvetlenül az Alapítványtól információt szerezni, tekintettel arra, hogy az Önkormányzat az Alapítványtól kapható támogás módját úgy tüntette fel, mely szerint pályázati lehetőség csak akkor van, ha az Alapítvány az Önkormányzatokat megkeresi.
Ezzel ellentétben a pályázati feltételeket tartalmazó ismertető egyértelműen rögzíti, hogy:
1.) A szociálisan rászorulók javára szociális gondozó intézmények nyújthatnak be pályázatot a HÉRÁ-hoz.
2.) A pályázók a működő szociális hálózatuk által derítik fel ( tartják nyilván ) a rászorulókat. Környezettanulmányok alapján állítják össze a rászorulók listájából a támogatásra javasoltak jegyzékét.
3.) Pályázatot a szociális gondozást folyamatosan és szakszerűen végző szervek nyújthatnak be:
A polgármesteri Hivatalok szociális ( egészségügyi, gyámügyi, családsegítő, népjóléti és hasonló ) irodái, osztályai.
Társadalmi szervezetek ( pl. Vöröskereszt, SZETA, NOE, Máltai Szeretetszolgálat , egyházi karitatív szervezet stb. ) a Polgármesteri Hivatalokkal együttműködve pályázzanak az általuk gyámolított rászorulók javára. 
Az Alapítványnál beszerezhető ( telefonon történő kérésre is küldenek komplett csomagot ) anyag részletesen tartalmazza az egyéb tudnivalókat, az adható támogatások fajtáit, mértékét, a pályázat formáját és tartalmát. Az ismertető csomag tartalmazza az adatlapot, valamint az egyes támogatási fajták megnevezését, a hozzá tartozó nyomtatvánnyal. ( támogatás áramszámlán történő jóváíráshoz, lámpaigénylés, támogatás gázszámlán és távhő számlán történő jóváíráshoz. )
Jelen ügyben folytatott vizsgálat során megállapítottam, hogy az Önkormányzat nem tett meg minden tőle telhetőt a szociálisan rászorultak gondjainak enyhítése érdekében. Nem kereste az Alapítvánnyal a kapcsolatot. Azt a gyakorlatot folytatta és folytatja, hogy az Alapítvány megkeresését várja. A közel 3200 Önkormányzat  léte a kapcsolatfelvételnek ezt a módját kizárja. Nem várható, hogy az Alapítvány derítse fel a rászorulók körét országosan. Ezt az önkormányzatoknak és a társadalmi szervezeteknek  maguknak kell megtenniük, kiegészítve ezzel a forrással saját szociális keretűket, enyhítve a közigazgatási területükön élő rászorultak helyzetén az Alapítvány által nyújtható támogatással is.

Az Önkormányzat a családban nevelkedő öt gyermek közül  két kiskorú gyermek részére  továbbra is biztosítja a rendszeres nevelési segélyt, havi 1875-1875 Ft összegben. Az anya GYET-en van, az apa 1996. január 1-től mezőgazdasági vállalkozó. A család anyagi helyzete kedvezőtlen. Több ízben kereste meg az Önkormányzatot bírósági végrehajtó, magas összeg behajtása ügyében.
Az Önkormányzat 1991 óta rendszeresen támogatta a családot, beiskolázáskor és karácsonykor eseti segéllyel igyekeztek  az anyagi gondokon enyhíteni.
1993.évben 5000.-Ft eseti segélyt állapítottak meg, melyre vonatkozóan panaszos beadványában közölte, hogy ilyen csekély összegre a továbbiakban nem tart igényt. Az Önkormányzat ezt követően eseti segélyt nem állapított meg.

Az autóbuszmegálló ügyében a vizsgálat a következőket állapította meg. A buszmegálló közel 30 éve a jelenlegi helyén van, panaszos családja, viszont a melléképületet kb. 15 éve létesítette. Az Önkormányzat állítása szerint lehetőség lett volna, hogy az építkezéskor a bejárót ne a jelenlegi helyre telepítsék.
Kétségtelen tény, hogy a melléképület, illetve az üzlet kialakításával a jelenlegi helyzetet panaszos családja idézte elő, pontosan a választott építési megoldással, melyre vonatkozóan panaszos úgy nyilatkozott, hogy azt nem is tehette máshová, mert csak így kaptak építési engedélyt. Ma ennek vizsgálata okafogyott, hiszen az építmények funkcionálnak, úgy a buszmegálló, mint a család lakteréül is szolgáló melléképület. Nem fogadható el viszont az Önkormányzat minden megoldást elutasító álláspontja, mely meg sem próbálja panaszos problémáját megvizsgálni, esetleg a megoldást meg is keresni, a választ csak az elutasításban látja."....az Önkormányzatnak nincs is  szándékában más helyre áthelyezni."  
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló  törvény alapelvei között szerepel az eljáró szerv azon kötelessége, hogy az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztassa. A buszmegálló áthelyezésével kapcsolatos kérelem esetében az elutasítás mellett az lett volna az elvárható magatartás, ha az ügyfél kellő felvilágosításban részesül a közigazgatási szerv útján, s ennek során közlik panaszossal, hogy a zavarás megszüntetését közvetlenül a bíróságtól kérheti.
Az Önkormányzat által küldött iratanyag és nyilatkozat nem tesz említést arról, hogy ez a tájékoztatás megtörtént.

Az érintett alkotmányos jogok

Az 1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya

Az Alkotmány 2. § (1) bekezdése kimondja, hogy: " A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam." A jogállamiság egyik tartalmi eleme a jogbiztonság.  
Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. A jogintézmények csak akkor működhetnek alkotmányosan, ha az intézmények az eljárási normákat betartják.

17. § A Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt szociális intézkedésekkel gondoskodik.

70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

77. § (1) Az alkotmány a Magyar Köztársaság alaptörvénye.
(2) Az Alkotmány és az alkotmányos jogszabályok a társadalom valamennyi szervezetére, minden állami szervre és állampolgárra egyaránt kötelezőek.

A vizsgálat megállapította, hogy a felhívott alkotmányos jogokkal kapcsolatban visszásság keletkezett akkor, amikor az Önkormányzat nem tett maradéktalanul eleget kioktatási kötelezettségének, panaszost nem tájékoztatta arról, hogy az Őt zavaró buszmegálló esetleges, áthelyezése kérdésben a bíróság jogosult dönteni, jogait bírósági eljárás során érvényesítheti. Nem kétséges  ugyanis, hogy a buszmegálló zavarhatja a panaszost és családját az ingatlanának mindennapi használatában, erre vonatkozóan pedig nem a merev elutasítás a helyes közigazgatási magatartás, hanem a megfelelő tájékoztatás, mivel jelen esetben van fórum, mely e kérdést eldönteni jogosult.

A szociális biztonsághoz való jog egyértelmű sérülése nem állapítható meg, mely egyrészt a szabályozás hiányosságára, másrészt az Önkormányzat anyagi teljesítőképességének korlátaira vezethető vissza. Ugyanakkor a család nehéz anyagi helyzetét súlyosbítja panaszos  kifogásolható magatartása is, mivel az ellátást nyújtó szolgáltatóval szemben megengedhetetlen panaszos által tett nyilatkozat. 
[ Panaszos úgy nyilatkozott az Önkormányzat részére küldött beadványában, hogy "ilyen csekély ( 5000.-Ft ) összegre a továbbiakban nem tart igényt." ]
Bár e nyilatkozat kétségkívül nem megengedhető, az Önkormányzat mégsem viselkedhet úgy mint magánszemély, nem sértődhet meg. Továbbra figyelemmel kell kísérnie a család helyzetét.

Ajánlás

Felhívom a Jegyző figyelmét, hogy az általa vezetett hivatal eljárásai során minden esetben tegyen eleget az államigazgatási eljárás alapelvei között rögzített un. kioktatási kötelezettségének.

Tekintettel arra, hogy a buszmegálló, mint a  birtokállapotot zavaró magatatás esetleges megszüntetése, annak áthelyezése - az eltelt évekre  figyelemmel -  nem tartozik a Jegyző hatáskörébe, így e tárgyban ajánlással nem élek.

Javaslom továbbá, hogy a Héra Alapítvánnyal ismételten vegyék fel a kapcsolatot és a pályázati feltételek ismeretében az arra rászorulók megsegítésére nyújtsanak be pályázatot, melynek esetleges elnyerésével panaszos és a hozzá hasonló nehéz anyagi körülmények között élő családok gondjai, ha kis mértékben is, de enyhíthetők.

Budapest, 1996. október 2.

Dr. Gönczöl Katalin