OBH 442/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző:  dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosánál előterjesztett beadványában sérelmezte, hogy a szomszédos ingatlanon történt, részben építési engedéllyel, részben engedély nélkül létesült építmények mindennapi életében zavarják a lakhatást lehetetlenné teszik, saját építményének értékét lényegesen csökkentették.
A vizsgálat megindítását követően az önkormányzattól információt, nyilatkozatot és iratanyagot kértem. 

A megállapított tényállás

Panaszos sérelmei 1983. évben kezdődtek, amikor a jogelőd tanács műszaki osztálya engedélyt adott a szomszédos ingatlan bővítésére, mely úgy valósult meg, hogy a tetőtér beépítéssel panaszos nappali szobájának benapozása csökkent. Ezt követően 1988-ban a szomszédos lakóházhoz közvetlenül csatlakozóan épült egy garázs, melyet - panaszos érdekeit figyelmen kívül hagyva - szintén 1998-ban átminősítettek műhely céljára. 1989-ben a szomszéd ismételten épített egy garázst, mely a felépítése óta autószerelő műhelyként funkcionál. 1990-ben ismét építési engedélyt kapott a szomszéd egy 41,36 m2  nagyságú műhely építésére, holott panaszos állítása szerint ekkor már az övezetre előírt 30 %-os beépítettség megvolt. Ezt a problémát még tetézte az, hogy a műhely nem az engedély szerint épült fel, hanem ennél jóval nagyobb, 117 m2  -es épület létesült, valamint olyan nyílászárók kerültek beépítésre, melyek a rajon nem is szerepeltek. Az építményre az építtető szomszéd a használatba vételi engedélyt megkapta. A használatba vételi engedély alapján a polgármesteri hivatal a telepengedélyt kiadta.
1991-ben elkezdődött a műhelyek nyitott nyílászárók melletti működése, mely időponttól kezdve panaszos előadása szerint ingatlana lakhatatlanná vált. A Közép-Dunántúli Környezetvédelmi Felügyelőség méréseket végzett, mely kimondta, hogy a zajszintet folyamatos méréssel, a 8 órás megítélései időben a szabványnak megfelelő módon megállapítani nem lehetséges. Maximális zajszint sem állapítható meg egzakt módon. Időközben a szomszédos ingatlanon működő vállalkozó az 1990-ben felépített műhely fő falát kibontotta és azt egybenyitotta az építési engedély nélkül felépített építménnyel. Ennek következtében közvetlenül panaszos telekhatárán végig műhelyek üzemelnek. Az is kiderült, hogy beépítésre került egy vízáteresztő csatorna, amely a szomszéd ingatlan összes csapadékvizét és a műhelyek szennyvízét hivatott átvezetni. A probléma feloldására az önkormányzat határozatot hozott, mely jogerősen előírja a részleges és végleges felszíni csapadékvíz-elvezetés megoldását és annak határidejét. Ennek végrehajtása nem történt meg.
A csapadékvíz elvezés megoldása, az épületek funkció szerinti használatának végrehajtása ügyében több határozat is született, ezek azonban nem vezettek eredményre. Legutóbb 1996-ban született döntés az építési engedély nélkül felépített építmények tetejének és falának 2,5 m magasságra történő lebontásáról.

Az ügy jogszabályi háttere

Az 1994. évi III. törvény az építésügyről, egységes szerkezetben a végrehajtására kiadott 30/1964. (XII.2.) Korm. rendelettel.
A 12/1986. (XII.30.) ÉVM rendelet az építési és a használatbavételi engedélyezési eljárásról.

A vizsgálat megállapításai

Panaszos előadása, a csatolt iratok, valamint az önkormányzat jegyzőjének nyilatkozata szerint a szomszédos ingatlanon utóbb létesült műhely az engedélytől eltérően kétszer nagyobb területtel épült meg, melyre a vállalkozó használatbavételi engedélyt is kapott. Megállapítható, hogy ezen használatbavételi engedély kiadása során felelősség terheli az építési hatóságot is.
A szomszéd vállalta panaszos nyugalmának érdekében a közös telekhatáron egy 2,5 m magas, hangszigeteléssel ellátott tömör téglakerítés létesítését. A téglakerítés azonban gépkocsitároló színként, a vállalt szigetelés nélkül 2,8 m magasságban készült el oly módon, hogy a fél tetővel az oldalhatáron és az alsó kertben álló melléképületek közötti területsávot összekötötte, illetve lefedte.
A jegyző nyilatkozata értelmében az idő múlása és a vonatkozó jogszabályok miatt a műhely és garázs építmények elbontására az építésügyi hatóság már nem intézkedhet, jelenlegi jogosítványa az, hogy ellenőrzik  a helyiségek engedélyezett célú használatát és eltérő használat esetén a vállalkozót (szomszédot) pénzbírsággal sújtják. A felszíni csapadékvíz elvezetésére vonatkozó kötelezés a jegyző válaszának idejében még nem került foganatosításra, ugyanis azt is csak részben terjesztette a vállalkozó. A végrehajtás érdekében bírság kiszabására  került sor.
Panaszos későbbiekben arról tájékoztatott, hogy a polgármesteri hivatal a csapadékvíz-elvezetésre való kötelezésen túl határozatot hozott az építési engedély nélkül épített gépkocsitároló, de műhelyként használt melléképület és a tömör kerítés 2,5 m magasságát meghaladó részének bontására. Ezzel az intézkedéssel a korábbi jegyzői nyilatkozat változott, a bontás iránti döntés azért volt kimondható, mivel a vállalkozó a helyiséget rendeltetésétől eltérő célra használta és használja.

Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmányáról.
18.§ A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.
A vizsgálat megállapította, hogy a szomszédos ingatlanon történt építkezések, az önkormányzat intézkedései (építési engedély kiadása, használatbavételi engedély megadása) sértik panaszosnak az alkotmányban biztosított egészséges környezethez való jogát, mely építkezések és az abban folyó autószerelő munkálatok nagymértékben leértékelték panaszos ingatlanának forgalmi értékét, illetve korlátozták az ingatlanpiacon való részvételt
Ezen utóbbi sérelem kiküszöbölése azonban csak bírósági eljárás során érvényesíthető a szomszédos ingatlantulajdonossal szemben.

Ajánlás

Az 1993. évi LIX. törvény 21.§ (1) bekezdése alapján a következő ajánlást teszem:
Székesfehérvár Megyei Jogú Város jegyzője haladéktalanul gondoskodjon határozatainak végrehajtásáról, melynek eredményeként

1.	panaszos ingatlanára a felszíni csapadékvíz nagy esőzés esetén se jusson át, valamint
2.	gondoskodjon az építési engedély nélkül épített gépkocsitároló, de műhelyként funkcionáló építmény, valamint a tömör kerítés 2,5 m magasságot meghaladó rész visszabontatásáról a végrehajtási eljárás keretében.

Budapest, 1997. január 16.

Dr. Polt Péter