OBH 304/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Almási Eszter

A vizsgálat megindítása

K.V. nagykanizsai lakos panasszal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához 1995. augusztus 17-én. Panaszában azt sérelmezte, hogy a N. Város Polgármesteri Hivatal 7/1051/1992. számú - birtokvédelmi ügyben hozott - határozata a mai napig nem lett végrehajtva. A vizsgálatot az ügyben megindítottam. Írásban megkerestem a polgármesteri hivatalt és kértem, hogy az ügydöntő határozatot, valamint a végrehajtási intézkedésről szóló határozatot küldje meg. A hivatal megkeresésemnek határidőben eleget tett.

A megállapított tényállás

Panaszos 1990-ben elvált házastársától, a bíróság a volt feleséget a közös lakás elhagyására kötelezte, ennek fejében panaszos 140.000 Ft-ot fizetett neki. A volt feleség a lakásból 1992-ben elköltözött, de az általa korábban használt kisebbik szobát lezárta. Panaszos ekkor birtokvédelmi kérelemmel fordult  a N. Városi Polgármesteri Hivatalhoz, kérve, hogy a lezárt szobát használhassa. A Polgármesteri Hivatal 1992. május 11-én kelt határozatában a kérelemnek helyt adott, a végrehajtást úgy rendelte el, hogy a volt feleséget kötelezte a kulcs átadására. Panaszos többször megpróbálta átvenni a kulcsot volt felesége ügyvédjétől, de mindig eredménytelenül. Ezt jelezte a polgármesteri hivatalnak, egyúttal kérte, hogy a végrehajtást úgy foganatosítsák, hogy a lezárt szobát két hatósági tanú jelenlétében a hivatal ügyintézője nyissa ki. Kérését azzal indokolta, hogy a vagyonmegosztási per folyamatban van és szeretné elkerülni annak lehetőségét, hogy volt felesége értékek eltulajdonításával megvádolja. A hivatal panaszos kérelmének nem adott helyt, továbbra is azt állítva, hogy a kulcs az ügyvédnél átvehető. 1993-ban a vagyonközösség  megszüntetése iránti perben a bíróság előtt bebizonyosodott, hogy az ügyvédnél letétbe helyezett kulcs nem nyitja a bejárati ajtó zárját. Ezért, panaszos kérelmére, a polgármesteri hivatal 1995. január 13-án kelt határozatában új végrehajtási intézkedést hozott. E szerint feljogosította panaszost, hogy - volt felesége költségére - a lezárt szobát kinyissa. Panaszos a végrehajtási intézkedést továbbra is kifogásolta, a polgármesteri hivatal azonban nem változtatott intézkedésén.

Az ügy jogszabályi háttere

A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. tv. 191.§ (1) bekezdése szerint: "Akit birtokától megfosztanak vagy birtoklásában zavarnak, a jegyzőtől egy éven belül kérheti az eredeti birtokállapot helyreállítását vagy a zavarás megszüntetését.
(3) A jegyző az eredeti birtokállapotot helyreállítja és a birtoksértőt e magatartásától eltiltja, kivéve ha nyilvánvaló, hogy az aki birtokvédelemért folyamodott, nem jogosult a birtoklásra, illetőleg birtoklásának megzavarását tűrni volt köteles. Határozatot hozhat továbbá a jegyző a hasznok, károk és költségek kérdésében is.
(4) A jegyző határozata ellen államigazgatási úton jogorvoslatnak helye nincs; a birtoklás kérdésében hozott határozatot három napon belül végre kell hajtani."
A Ptk. 26.§ (2) bekezdése szerint: "A jegyzőnek a birtoklás kérdésében hozott határozatát, annak meghozatalától számított, legkésőbb három napon belül végre kell hajtani akkor is, ha az érdekelt fél keresetet indított. A határozat végrehajtásáról a jegyző gondoskodik.
29.§ Amennyiben a Ptk. vagy ez a törvényerejű rendelt eltérően nem rendelkezik, a jegyző előtti eljárásra az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. tv., a bíróság előtti eljárásra pedig a polgári perrendtartás rendelkezéseit kell alkalmazni."
Az államigazgatási eljárásról szóló 1957. évi IV. tv. 82.§ (1) bekezdése alapján: "A végrehajtás módjáról a végrehajtást foganatosító államigazgatási szerv határoz. Így 
a/ meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégeztetheti, vagy feljogosíthatja a jogosultat, hogy a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére  és veszélyére elvégeztetheti, vagy feljogosíthatja a jogosultat, hogy a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégezze, illetőleg mással elvégeztesse; mindezekben az estekben a kötelezettet az előreláthatólag felmerülő költség előlegezésére kötelezheti; (...)
c/ a kötelezettel szemben bírságot szabhat ki, amelynek összege  tízezer forintig terjedhet;
d/ a rendőrség közreműködésével kényszerítheti ki a meghatározott cselekményt; (...)
83.§ (1) bekezdése szerint: "Az államigazgatási szerv a 82.§-ban felsoroltak közül azt az intézkedést köteles megtenni, amely - az ügy körülményeit figyelembe véve - a leghatékonyabban biztosítja a kötelezettség teljesítését.
(2) Az államigazgatási szerv a 82.§ szerinti intézkedéseket határozattal rendeli el. A költség viselésére, továbbá a pénzegyenérték és a bírság megfizetésére kötelező határozat ellen fellebbezni lehet."

Az érintett alkotmányos jog és a vizsgálat megállapításai

Az alkotmány 2.§ (1) bekezdése kimondja, hogy "A Magyar Köztársaság füg-getlen, demokratikus jogállam."
A jogállamiság elvéből fakad a jogbiztonság követelménye, mely magában foglalja azt is, hogy a hatóságok kötelesek eljárásuk során a jogszabályokat betartani, illetve betartatni. A becsatolt iratokból megállapítottam, hogy Nagykanizsa Város Polgármesteri Hivatala a 7/1051/1992. számú határozatának végrehajtásáról - a jogszabály előírásával szemben - nem gondoskodott. Az ügyfél többszöri jelzése ellenére sem élt a kötelezettel szemben a bírságolás eszközével.
Miután a hivatal tudomást szerzett arról, hogy a kulcs átadása - az ügyfél állításának megfelelően - valóban nem történt meg, végrehajtási intézkedést hozott. Ennek során azonban az ügy körülményeit nem megfelelően mérlegelte. Nem vette figyelembe, hogy jogosult és kötelezett között még folyik a vagyonmegosztási per. Jogosult érdekében olyan végrehajtási intézkedést kellett volna választania, mely kizárta volna, hogy a volt feleség értékek  eltulajdonításával a vagyonmegosztási perben, panaszost megvádolhassa.
Panaszos a határozat meghozatala után ezt észrevételezte és kérte, hogy a lezárt szobát a hatóság jelenlétében nyissák ki. A polgármesteri hivatal ennek ellenére végrehajtási intézkedésén nem változtatott.
A fentiek alapján megállapítottam, hogy a Nagykanizsa Város Polgármesteri Hivatala eljárásával a jogbiztonság alkotmányos elvét megsértette, ezzel alkotmányos visszásságot okozott az Alkotmány 2.§ (1) bekezdésében deklarált jogállamiság vonatkozásában.

Ajánlás:

Az vizsgálat megállapításai alapján N. Város Polgármesteri Hivatala jegyzőjének az 1993. évi LIX. tv. 21.§(1) bekezdése alapján a következő ajánlást teszem:
K.V. nagykanizsai lakos birtokvédelmi ügyében - tekintettel az előzményekre - hatékonyabb végrehajtási intézkedést rendeljen el. Célszerűnek látszik az Áe. 82.§ (1) bek. d/ pontjában foglalt végrehajtási mód választása.

Budapest, 1996. május 2.

Gönczöl Katalin