OBH 179/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kovács Zsolt

Az eljárás megindulása:

K. L. budapesti, HM rendelkezésű szolgálati lakás jogcím nélküli lakója fordult kérelemmel az Országgyűlési Biztos Hivatalához, az állampolgári jogainak sérelme miatt.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdésben foglaltak alapján vizsgálatot indítottam, melynek során bekértem a Honvédelmi Minisztérium az állásfoglalását is.

A beszerzett dokumentumok alapján a következőket állapítottam meg:

A tényállás

A budapesti HM rendelkezésű szolgálati lakást 1980 - ban utalták ki panaszos részére, szolgálati viszonyára tekintettel. A kiutaláson szerepelt, hogy a befogadás szabályait az 50/1978. HM utasítás tartalmazza. 1984 - ben a fegyveres testületi szolgálati viszonyát saját kérésére megszüntették.

Az iratokból kitűnik, hogy K. N. A. szovjet állampolgárságú második felesége 1988. július 24 -től tartózkodott a fenti címen, panaszos befogadó nyilatkozata alapján, de a befogadást a lakásügyi szervnek nem jelezte, így ahhoz nem is járulhattak hozzá. 

K. L. 1993 -ban házassági bontópert kezdeményezett, és a viták, veszekedések elkerülése érdekében a lakásban februártól nem tartózkodott. A lakást időszakonként kereste fel, és munkahelyén, a szállodában aludt, majd élettársa lakásán tartózkodott életvitelszerűen.

A lakásügyi szerv, a lakás elhagyásáról kapott információ alapján igénybevételi eljárást indított, és felszólították az elhagyás jogcímének igazolására.

1994. január 1 -jén hatályba lépett a  lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény, amely az igénybevételi eljárás lehetőségét megszüntette.

A HM 1993. decembertől három lakást, közöttük az igénylő jogosultsága mértékét is meghaladó nagyságú lakás ajánlott fel csereként, de a bérbeadás feltétele volt, hogy az Alkotás utcai lakást kiürítve, rendeltetésszerű állapotban köteles átadni.

1994. február 4. -én a bíróság a házasságot felbontotta, ezt követően panaszos újabb házasságot kötött korábbi élettársával Balhegy Gabriellával, és az Ő lakásában éltek együtt.

Az idegenrendészeti eljárás során a lakásügyi szerv olyan tájékoztatást adott a KEOKH részére, hogy K. N. A. a Budapest XII. Alkotás u. 25. III. lh. I. em. 14. szám alatti HM rendelkezésű szolgálati lakás használója, és ennek alapján meghosszabbították nevezett tartózkodási engedélyét, panaszos tudta, és beleegyezése nélkül.

K. L. a lakásában nem tartózkodására tekintettel kérte a Magyar Postától, hogy a címére érkező küldeményeket tartsák vissza a postahivatalban, mert ott kívánja őket felvenni, majd postafiókot nyitott. A megállapodással ellentétben több küldeményét kikézbesítették a címére, melyeket a címzett nem kapott meg. Többek között a telefonszámlákat, és a nem fizetés miatt küldött MATÁV felszólításokat, melyekre nem tudott időben reagálni, habár a díjat igazoltan befizette,  a távbeszélő-állomást előbb kikapcsolták, majd leszerelték.

Kifogásait a Közlekedési és Távközlési Minisztérium kivizsgáltatta, annak eredményeképpen a telefonállomást visszaállították, de az eltűnt "sima" postai küldemények nem kerültek elő, és azokért a Magyar Posta felelősséget nem vállal.

A Bp. XII .ker. Önkormányzatnál a lakásügyi szerv lakcím-kijelentési eljárást kezdeményezett, melynek során távollétében megállapította az eljáró hatóság, hogy K. L. Budapest XII. Alkotás u. 25. III. lh. I. em. 14. szám alatti lakcíme "fiktív", és erről 1994. november 3 -án hatósági bizonyítványt állított ki. A közigazgatási határozat ellen panaszos keresetet nyújtott be, de a bíróság, azt az eső fokú szerv útján áttette a Fővárosi Közigazgatási Hivatalhoz. 

Tekintettel arra, hogy a hatóság, a saját határozatát felülvizsgálhatja, ezért 1995. július 21-ére új tárgyalást tűzött ki, melyre panaszos szabályszerű idézés ellenére nem jelent meg. Ezt követően a XII. kerületi hatóság az iratokat a FKH -hoz felterjesztette. A másodfokú szerv az 1995. október 20 -i határozatával, az első fokon eljáró szervet új eljárásra utasította, arra is figyelemmel, hogy 1995. február 1-jén a szolgálati lakást, panaszos volt házastársa elhagyta, az MH FEFI Budapesti Lakásügyi Osztálya pedig a lakást lezárta, lepecsételte, annak ellenére, hogy az be volt bútorozva. 

Panaszos az idézésre való megjelenés elmulasztásával több mint fél évvel húzta el az eljárás befejezését.

A lakásügyi szerv vizsgálatot folytatott annak megállapítása érdekében is, hogy az elhelyezésre igényt tartó személy házastársa rendelkezik-e beköltözhető lakással, de az ügyfél az együttműködést ebben is megtagadta.

1996. március 13-án kijelölték a Budapest, XXI. ker.  Zrínyi u. 3. IX. 43. szám alatti 1 szoba összkomfortos 33 m2-es önkormányzati tulajdonú lakás bérlőjévé, melyet már 1994. november 21-én is felajánlottak, és panaszos el is fogadta, csak a korábbi bérleményét nem tudta üresen átadni.

Az  ügy jogi háttere:

A./ 1/1971.(II.8.) Korm. rendelet.	a lakások elosztásáról, és a lakásbérletről (R.)

B./ 1/1971.(II.8) ÉVM rendelet	a 1/1971.(II.8.) Korm. rendelet végrehajtásáról (Vhr.)

C./ 1993. évi LXXVIII. tv.		a lakások és helyiségek bérletére, valamint az 						elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról

D./ 50/1978. HM utasítás		A lakásügyi jogszabályok MH-n belüli alkalmazásáról

Az  alkalmazott jogszabályok:

1/1971.(II.8.) Korm. rendelet. (hatályos 1994. január 1-jéig.)

94. §. (2) Ha a bérlő a lakást két hónapot meghaladó időre elhagyta... a fegyveres testületi szolgálati lakás esetén... a lakással rendelkező szerv a lakást igénybe veheti.

(3)  A (2) bekezdés alkalmazása során a lakást nem lehet elhagyottnak tekinteni, ha a bérlő azért van távol mert..(g./pont)..üdül, vagy családi, illetőleg egészségügyi körülményei ezt indokolttá teszik.

120. §. A lakásban jogcím nélkül lakó jóhiszemű személy elhelyezéséről (...) ha a szolgálati lakásra fennállott lakásbérleti jogviszony szűnt meg, a lakással rendelkező szerv (...) köteles gondoskodni.

(2) Ha az (1) bekezdésben említett személy tulajdonában ugyanabban a városban a 117-119. § - ban meghatározott követelményeknek megfelelő - beköltözhető - lakás van, az elhelyezésre nem tarthat igényt.

1993. évi LXXVIII. tv. (hatályos 1994. január 1-jétől.)

94. § (1) E törvényben meghatározott kivételekkel, a törvény hatálybalépéséig indult bírósági, valamint a lakásügyi és elhelyező hatósági első fokú eljárásban és az ennek során hozott határozat ellen benyújtott jogorvoslati (felülvizsgálati) kérelem elbírálására, továbbá új eljárás elrendelése esetén a törvény hatálybalépése után is az első fokú eljárás megindításakor hatályos jogszabályokat kell alkalmazni.

(2) Az (1) bekezdés nem alkalmazható, ha az eljárás lakás, helyiség igénybevételével, vagy olyan eljárással kapcsolatos, amelyben a bérlő felhívható, hogy költözzék a tulajdonában álló lakásba, vagy azt idegenítse el, illetőleg lakásbérleti jogviszonyáról mondjon le.

50/1978. HM utasítás (hatályos 1994. május 7.-ig.)

6. § (5) Ha a 10. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott közeli hozzátartozó a bérleti jog fennállása alatt kíván a bérlő lakásába költözni, ehhez az első fokú lakásügyi szerv előzetes írásbeli engedélye szükséges. 

8. §. (4) Öt évig nem biztosítható HM rendelkezésű lakás annak aki a HM-nek lakásveszteséget okoz:

(5) Lakásveszteséget okoz a HM-nek az a személy a HM rendelkezésű lakását, amelyben bérlőként, vagy bérlőtársként lakott nem tudja a néphadsereg rendelkezésére bocsátani, mert...abban bérlőtársat, vagy jogcím nélküli lakáshasználót hagyott hátra.

20.§. (1) A HM szolgálati lakás bérlője a házasság felbontása iránt indított perben a lakáshasználat kérdésében köteles a bíróság döntését kérni, illetve jogosult bírói egyezséget kötni.

(2) A házasság felbontása után a HM szolgálati lakás használatával összefüggő kérdésekben a bíróság jogerős ítélete, illetve a bíróság által jóváhagyott egyezség az irányadó. A volt házastárs a megfelelő cserelakás biztosításáig - a bírói ítélet keretei között - a lakást zavartalanul használhatja.

(3) A bérleti jogviszony fennállása alatt a volt házastárs elhelyezéséről a HM szolgálati lakás bérlője köteles gondoskodni.

(4) Ha a bérleti jogviszony megszűnt, a bérlő a szolgálati lakásból elköltözött, és a néphadsereg első fokú lakásügyi szerve a lakást igénybe kívánja venni, a visszamaradt volt házastárs részére az "R" 117. § -ának (4)-(5) bekezdéseiben meghatározott minőségű cserelakást kell biztosítani.

A vizsgálat megállapításai

Panaszos, a szolgálati viszonyának megszüntetése időpontjától, a lakások elosztásáról, és a lakásbérletről szóló 1/1971.(II.8.) Korm. rendelet, és a végrehajtására kiadott 1/1971.(II.8) ÉVM rendelet szabályai szerint jóhiszemű jogcím nélkül lakó személynek minősült. 

Jogcím nélkül lakóként másik lakásra tarthatott igényt, és amíg az elhelyező hatóság cserelakást nem biztosított számára, jogosult volt a lakás használatára, de egyéb bérlői jogok nem illették meg. 

A jogcím nélküli lakó a szolgálati lakásba más személyt, még házastársát sem fogadhatja be, nem rendelkezhet a lakás használatáról, azt ideiglenesen sem engedheti át másnak, és a lakás elhagyásával elveszíti jogát a cserelakásra.

Az iratokból kitűnik, hogy K. N. A. befogadását a lakásügyi szervnek nem jelezte, így ahhoz nem is járultak hozzá. 

A lakásban 1993 februárjától, saját elhatározásából nem tartózkodott, hanem életvitelszerűen élettársa lakásában lakott. Az a körülmény, hogy nem a visszatérés szándéka nélkül hagyta el a lakást, bútorai a lakásban maradtak, fizette a bérleti díjat, és egyéb költségeket, csak a bérlő részére lenne a lakás elhagyása alól mentesítő körülmény.

Nem mentesít az sem az elhagyás jogkövetkezményei alól, ha a bérlő, vagy a jogcím nélkül lakó, olyan személyt hagy hátra, aki a lakásban a bérbeadó hozzájárulása nélkül tartózkodik. 

A lakás elhagyása - az R 94. § (3) g./ pontja alapján - indokolt családi körülményként akkor vehető figyelembe, ha a bérlőnek másutt tartózkodásra van méltányolható indoka, (pl: hozzátartozó ápolása annak lakásában) és nem a lakásból való eltávozásra.

Nem minősíthető a személyiségi jogokba való beavatkozásnak a lakás igénybevétele iránt indított eljárás, és a lakásban elvégzett helyszíni szemle, amelyet a lakásügyi szerv, a lakás elhagyásáról kapott információ alapján indított. Nem várható el a szemléről előzetes értesítés, hiszen az a vizsgálat eredményének meghiúsításához vezethet.

A jogcím nélkül lakó személynek a 120. § (2) bekezdése szerint, az elhelyező hatóság nem köteles cserelakást biztosítani, ha a személy, vagy házastársa tulajdonában beköltözhető lakás van. Ennek alapján nem sértett személyiségi jogot a lakásügyi szerv, amikor vizsgálatot folytatott annak megállapítása érdekében, hogy az elhelyezésre igényt tartó személy házastársa rendelkezik-e beköltözhető lakással.

A HM által adott információ szerint 1993 -tól három lakást ajánlottak fel csereként, és az elfogadott cserelakás bérbeadására csak azért nem került sor, mert a szolgálati lakást panaszos nem tudta kiürítve leadni. Mivel a bérbeadó hozzájárulása nélkül befogadott volt házastársnak a kihelyezése a panaszos feladata volt, ezért az annak elmulasztásából adódó késedelem nem róható az elhelyező hatóság terhére. K. L. az eljárások során több ízben nem tett eleget az együttműködési kötelezettségének, erre utalnak a - természetesen nem küldtük el; erre nem jelentem meg; -  kijelentései is, és ezáltal is elhúzódott az eljárás, amely egyik félnek sem állt érdekében. 

Nem sértett alkotmányos jogot a lakásügyi szerv, amikor a volt házastárs tartózkodási engedélyének meghosszabbítása iránti kérelme elbírálásához igazolta, hogy Ő a szolgálati lakás jogcím nélküli használója, mert csupán a tényhelyzetnek megfelelően adta ki az igazolást. A nyilatkozattal nem jogi státuszt, hanem tényt közölt, és ehhez nem kellett kikérnie a lakásban nem lakó, jogcím nélküli személynek a beleegyezését, akinek korábbi hozzájárulása is jogellenes volt.

Fentiek alapján a KEOKH eljárásának jogellenességét megállapítani nem áll módomban.

Megállapítottam, hogy a HM Budapesti Lakás Osztály, mint lakásügyi szerv eljárása nem sértett alkotmányos jogokat, és 1996. március 13-án kijelölték Önt a Budapest, XXI. ker.  Zrínyi u. 3. IX. 43. szám alatti 1 szoba összkomfortos 33 m2-es önkormányzati tulajdonú lakás bérlőjévé.

A magánszemélyek által a panaszosoknak okozott kellemetlenségek semmilyen formában nem hozhatók összefüggésbe a lakásügyi vitával.

A Magyar Posta és a MATÁV eljárása során több hibát követett el, és okozott kellemetlenségeket, és károkat, de azok csak annyiban hozhatók összefüggésbe a szolgálati lakás körüli vitával, hogy panaszos valóban nem lakott azon a címen, ahova a küldeményeket címezték. 

Tekintettel arra, hogy a MATÁV, a panaszt saját hatáskörben elbírálta, és a telefonvonalat helyreállította; a Magyar Posta Rt. is kivizsgálta a panaszt, és az ügy újabb vizsgálatától eredmény nem várható, az okozott alkotmányos visszásság csekély fokára tekintettel a további vizsgálatot mellőzöm. 

Az új lakás bérbeadása, a régi leadása, illetve az elszámolás körüli viták rendezésére - a  lakások és helyiségek bérletére, valamint az elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII. törvény alapján, a felek megegyezése hiányában - bíróság előtt kereset indítható. 

Tájékoztatom, hogy az önkormányzati tulajdonú lakásra vonatkozó vételi jog lejártát követő bérbeadással az új bérlőt nem érte alkotmányos jogsérelem, mert a cserelakás megfelelőségének nem feltétele a megvásárolhatóság, és a határidőn túli bérbeadás nem kizárólag a bérlőkijelölő szerv mulasztásának következménye.

A kérelemben írott feltételezés - mely szerint - a panaszost, és házastársát ért kellemetlenségeket, és zaklatásokat szándékosan, a jogaik csorbítása érdekében szervezték volna, semmivel nem igazolható.

Az ismételt beadványból sem derült ki, hogy annak megállapításán kívül, hogy az eljáró hatóságok, és közszolgáltató szervezetek állampolgári jogokat sértettek, kérelmező mit kívánt elérni, mivel megállapítható, hogy igényének - ha elhúzódó eljárás végén is - de eleget tettek. 

Fentiek alapján a vizsgálatot alkotmányos jogsérelem hiányában megszüntettem.

Budapest, 1996. május 28.

dr. Polt Péter