OBH 86/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Gáspárné dr. Pere Katalin

Az eljárás megindítása

B. Tibor szolnoki lakos beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben a MÁV Nyugdíj Igazgatóság által mulasztással okozott jogsérelme orvoslásához kért segítséget.
A vizsgálatot 1995. november 22-én megindítottam és egyidejűleg megkerestem levélben Rigó Zoltánt, a MÁV Rt. vezérigazgatóját.

A megállapított tényállás

A panaszos 1990. április 1-től III. csoportos rokkantsági nyugdíjas, mint volt vasúti alkalmazottnak igényét a MÁV Nyugdíj Igazgatóság bírálta el és folyósítja ellátását. Mivel egészségi állapota a nyugdíjazást követően tovább romlott, 1992 januárjában kivizsgálásra és gyógykezelésre került sor a szolnoki MÁV Kórházban.
1992. március 14-én ajánlott levélben kérte, a levélhez mellékelt kórházi zárójelentés és vizsgálati eredmények alapján a II. rokkantsági csoportba történő átsorolását a MÁV Orvosszakértői Intézet Orvosi Bizottságától (Bp. 1068 Rippl Rónai u.35.), egyben jelezte, hogy április első hetében ismét kórházba kell mennie és utólag ismét megküldi a zárójelentést. 1992. április 6-án teljesen lebénult, a kórházi kezelés befejezését követően megküldte a zárójelentést.
Sérelmezi, hogy levelére intézkedés nem történt, válaszra sem méltatták. Kéri visszamenőlegesen a III. és II. rokkantsági csoport közötti nyugdíjkülönbözet megállapítását és megfizetését, valamint a II. rokkantsági csoport alapján alanyi jogon járó közgyógyellátási igazolványa kiadását.
Megkeresésemre a MÁV Rt. vezérigazgatója, Rigó Zoltán helyett a Nyugdíj Igazgatóság igazgatója, dr. Kurucsai László megkeresésemben is hangsúlyozott, a panaszos 1992. március 14-én bizonyíthatóan elküldött kérelmét figyelmen kívül hagyva, tévesen tájékoztatott.
A fentiek miatt az 1993. évi LIX. tv. 20.§-ának (1) bekezdése alapján a MÁV vezérigazgatóját ismételten felkértem a szükséges intézkedés megtételére annak érdekében, hogy a panaszos jogsérelme orvoslása megtörténjen. A fentiekről dr. Kurucsai Lászlót, a Nyugdíj Igazgatóság igazgatóját tájékoztattam.
A társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. tv. 100.§-a kiegészítését tartom szükségesnek (1) bek.
"Ha az igény elbírálása után megállapítást nyer, hogy az igényt tévesen utasították el, vagy az igénylőnek tévesen alacsonyabb összegű ellátást állapítottak meg, illetőleg folyósítottak, vagy az igény elbírálására a társadalombiztosítási szerv hibájából nem került sor..." 
Szükséges a tv. 100.§-a 1996. január 1-től hatályos és javasolt módosítás miatt a társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. tv. végrehajtására kiadott 89/1990. (V.1.) MT rendelet kiegészítése is.
Szükségesnek tartom a szociális igazgatásról és szociális ellátásról szóló 1993. évi III. törvény 50.§ (1) bek. g/ pontja módosításának megfontolását, erre felhívom a népjóléti miniszter figyelmét.
A közgyógyellátásra anyagi jogon jogosultak között a / pont szerint az jogosult, aki I., II. csoportú rokkantsága alapján részesül nyugellátásban, baleseti nyugellátásban. Így az I., II. csoportú rokkant, aki valamilyen oknál fogva nem részesül ezen a címen nyugellátásban, pl. nem rendelkezik a jogosultsághoz szükséges szolgálati idővel, vagy az öregségi nyugdíjkorhatárt követően romlott az állapota, elesik az alanyi jogon járó közgyógyellátástól.
Hibásnak tartja továbbá a törvényt, mely alapján a 60. életév betöltése után a rokkantsági nyugdíj mértékét állapotrosszabbodás miatt módosítani nem lehet.

Az ügy jogszabályi háttere

A társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. tv. 52.§ (1) bek.: "Ha a rokkantsági nyugdíjas állapotváltozás miatt más rokkantsági csoportba kerül, rokkantsági nyugdíja mértékét ennek megfelelően módosítani kell. Az öregségi nyugdíjra jogosító életkor beöltése után azonban a rokkantsági nyugdíj mértékét állapotváltozás miatt módosítani nem lehet."
A társadalombiztosítási törvény végrehajtására kiadott 89/1990. (V.1.) MT rendelet 278.§ (1) bek.:
"A nyugellátásnak és baleseti nyugellátásnak orvosi vizsgálat alapján történő leszállítását az orvosi vizsgálat napját követő második hónap első napjától, megszüntetését az erről szóló határozat keltét követő második hónap első napjától, felemelését pedig az állapotrosszabbodás orvosilag megállapított napját, legkorábban az állapotrosszabbodás bejelentését, hivatalból történő felülvizsgálat esetén az orvosi vizsgálat napját követő hónap első napjától kell foganatosítani.
A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény 50.§ (1) bek.: közgyógyellátásra jogosult
g/ az, aki I., II. csoportú rokkantság alapján részesül nyugellátásban, baleseti nyugellátásban."

A vizsgálat megállapításai

A vizsgálat alapján megállapítom, hogy a MÁV Rt. mulasztást követett el több ízben. Először, amikor a panaszos 1992. március 14-én kelt kérelmét nem bírálta el és válaszra sem méltatta. Ezt követően több ízben, amikor a panaszos megkeresése ellenére nem folytatott vizsgálatot annak érdekében, hogy az eredeti kérelem miért nem került elbírálásra.

Ajánlás

Az 1993. évi LIX. tv. 20.§ (1) bek. alapján a következő ajánlást teszem:
A Magyar Köztársaság Alkotmánya 70/A.§ alapján
(1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van  a szociális biztonsághoz: öregségi, betegségi, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.
A társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. tv. 8.§-a szerint a társadalombiztosítási feladatokat ellátó szerv a hozzá forduló biztosítottat jogairól és kötelességeiről tájékoztatja, igénye érvényesítéséhez segítséget nyújt.
A fentiek alapján szükségesnek látom annak biztosítását, hogy a MÁV Rt. társadalombiztosítási feladatokat ellátó szervei az alkotmány és a társadalombiztosítási törvény által előírt kötelezettségeinek megfelelő magatartást tanúsítsanak, ennek biztosítására felhívtuk Rigó Zoltán vezérigazgató figyelmét.