OBH 66/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr.Gáspárné  dr.Pere Katalin

Az eljárás megindulása

V.Zs. budapesti lakos panasszal élt az állampolgári jogok országgyűlési biztosánál, mivel a Fővárosi és Pest megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság II. fokú határozata ellen indított perében bár kedvező ítélet született, csak a visszamenőleg járó ellátását kapta meg, kamat nélkül.

Alkotmányos visszásság

Az Alkotmány 70/E. (1) "A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz: öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság, ... esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján ........ valósítja meg."

Az ügy jogszabályi háttere

A társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. tv. 110.§ előírásai szerint:
"(1) Késedelmi pótlékot köteles fizetni az a munkáltató, egyéb szerv, illetőleg személy, aki a társadalombiztosítási, az egészségbiztosítási, a nyugdíjjárulék, valamint a baleseti járulékfizetési kötelezettségének az előírt határidőig nem tesz eleget.
(2) A késedelmi pótlék mértéke naptári naponként 0,13 %."
Ezzel szemben a Tb. tv. a társadalombiztosítási igények jogosságának utólagos megállapítása esetén nem rendelkezett késedelmi kamat vagy késedelmi pótlék fizetéséről. 
"100.§ (1) Ha az igény elbírálása után megállapítást nyer, hogy az igényt tévesen utasították el, vagy az igénylőnek tévesen alacsonyabb összegű ellátást állapítottak meg, illetőleg folyósítottak, a hiba felfedezésétől visszafelé számított öt éven belül járón összeget ki kell fizetnie."

Megállapított tényállás

5 éven keresztül rokkantsági nyugdíjas volt a panaszos, orvosi felülvizsgálatkor azonban csak 50 %-os munkaképesség-csökkenést állapított meg az I. fokú orvosi bizottság, melyet a II. fok is helyben hagyott. A panaszos keresettel élt a II. fokú határozat ellen.

Rokkantsági nyugdíja helyett időközben csak rendszeres szociális járadékot folyósított a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság. A Pesti Központi Kerületi Bíróság ítélete alapján folyamatosan 1988-tól rokkant, így több évig tartó jogorvoslati út után az eredeti időponttól (1993. 04-től 1995. 08-ig) visszamenőleg elszámolták a rendszeres szociális járadék és a nyugdíj összege közötti különbséget, 107.394 Ft-ot, de kamat nélkül.

A vizsgálat megállapításai:

A fenti ügy nem egyedi, a hosszadalmas jogorvoslati út abban az esetben is megviseli a beteg embert, ha végül is kedvező ítélet születik. Anyagilag rendkívül hátrányos helyzetbe kerül az alacsonyabb összegű ellátás folyósítása miatt.
A megállapított tényállás alapján törvénymódosítást kezdeményeztünk az Országgyűlés Emberi jogi, Kisebbségi és Vallásügyi Bizottságánál 1995. november 29-én. A Parlament a tv. módosítást elfogadta. 
Tb.tv. "100.§ (1) Ha az igény elbírálása után megállapítást nyer, hogy az igényt tévesen utasították el, vagy az igénylőnek tévesen alacsonyabb összegű ellátást állapítottak meg, illetőleg folyósítottak, a hiba felfedezésétől visszafelé számított öt éven belül járó összeget és az utána járó - az e törvény 110.§ (2) bekezdésében meghatározott mértékű - késedelmi pótlékot utólag ki kell fizetni." Hatályos 1996. január 1-jétől.

Ajánlás

Mivel a jogsérelem mulasztásos magatartás miatt is bekövetkezhet, pl. nem bírálják el az igényét, valamint a végrehajtás során értelmezési és alkalmazási gondok is felmerülnek, az Országos Nyugdíjbiztosítási Főigazgatóság vezetőjét felhívtuk a társadalombiztosításról szóló törvény végrehajtására kiadott 89/1990. (V.1.) MT rendelet szükséges módosításának és kiegészítésének kezdeményezésére.

Budapest, 1996. február 27.

Gönczöl Katalin