OBH 11/1995.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Horváth Judit

A vizsgálat megindítása

Özv. B.E.-né debreceni lakos panasszal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához azt sérelmezve, hogy Debrecen Megyei Jogú Város Polgármesteri Hivatalának jegyzője nem engedélyezte közös tulajdonban álló telkének megosztását. A telek fele részét négyen örökölték és szeretnék eladni, de a megosztás hiánya miatt a vevők sorra visszalépnek a vételtől.
Az ügyben a vizsgálatot megindítottam, írásban megkerestem a jegyzőt és nyilatkozatát kértem arra vonatkozóan, hogy a telek megosztására, a természetben fennálló állapotnak megfelelően van-e lehetőség.
A jegyző válaszát határidőben megadta.

A megállapított tényállás

Özv.B.E.-né tulajdonos társaival együtt azzal a kérelemmel fordult a polgármesteri hivatal jegyzőjéhez, hogy a tulajdonukat képező ................... alatti ingatlan megosztását engedélyezze. Az első fokú építésügyi hatóság a kérelmet elutasította azzal, hogy a hatályos jogszabályok alapján a kérelem nem teljesíthető, mivel a megosztás következtében a megengedettnél kisebb szélességű telkek kerülnének kialakításra.
A határozat ellen a kérelmezők fellebbezést nyújtottak be. Ebben kérték a telekmegosztás engedélyezését, hivatkozva arra, hogy a megosztani kért ingatlanokon az építésügyi hatóság engedélye alapján lakóházak épültek, a hatóság a használatbavételi engedélyeket megadta a felépítményekre. Kérelmezők szerint a hatóság számára is nyilvánvaló volt, hogy amennyiben legalább két lakóház kerül megépítésre, a telek megosztása is szükségessé válik.
A másodfokú építésügyi hatóság az első fokú határozatot helyben hagyta. A határozat bírósági felülvizsgálati lehetőségére felhívta az ügyfelek figyelmét. A rendelkezésre álló iratokból és a jegyző tájékoztatásából megállapítható, hogy kérelmezők nem fordultak bírósághoz. Felhívásomra a jegyző ismételten úgy nyilatkozott, hogy a telek megosztására a vonatkozó jogszabályok szerint nincs lehetőség.

Az ügy jogszabályi háttere

Az építésügyről szóló 1964. évi III. tv. 7.§ (2) bekezdése kimondja, hogy a város (község) területét felhasználni, építési telket alakítani és beépíteni, út- és egyéb közlekedési, továbbá közműhálózat, s általában bármely építményt létesíteni, valamint ilyen célokra építésügyi hatósági engedélyt adni csak a rendezési terveknek megfelelően szabad.
A telekalakításról szóló módosított 29/1971. (XII.29.) ÉVM sz. rendelet 2.§ (1) bekezdése kimondja, hogy a telekalakításhoz az építésügyi hatóság engedélye szükséges. A (2) bekezdés szerint az engedély megadását meg kell tagadni, ha a a telekalakítás következtében a terület rendeltetésének és a város (község) érdekeinek meg nem felelő település, vagy beépítés keletkeznék. Az 5.§ (1) bekezdése alapján építési telket és építési területet úgy kell kialakítani, hogy annak alakja, terjedelme és megközelíthetősége a város- (község) rendezési terveknek és az építésügyi szabályoknak megfeleljen.
A többször módosított Országos Építésügyi Szabályzat 6.§ (1) bekezdése szerint, ahol a szabályzat rendezési tervre utal, azon olyan településrendezési tervfajtát kell érteni, ami a terület felhasználásához, a földrészlet alakításához és az építmények elhelyezéséhez szükséges követelményeket tartalmazza.
Az Országos Építésügyi Szabályzat 22.§-a kimondja, hogy a III. építési övezetben a telek minimális szélességi mérete 14.00 méter lehet.
A Szabályzat 31.§ (1) bekezdése alapján az építésügyi hatóság a korábbi előírásoknak megfelelő méretű egyedi telkekre már túlnyomórészt felosztott telektömb területén az építési telek alakítását - az ott általában megengedett legkisebb távolságokra vonatkozó előírások figyelembevételével - az övezet telekméreteire vonatkozó előírásokból eltérően is engedélyezheti.
Debrecen Megyei Jogú Város 48/1993. (X.25.) számú rendeletével jóváhagyott részletes rendezési terve az érintett ingatlant III-SZ-K/6,000 építési övezetbe sorolja.
Debrecen Megyei Jogú Város Közgyűlése a 3/1992. (I.6.) Korm.rendelet 1.§ (2) bekezdése alapján Debrecen területén területet felhasználni, építési telket, építési területet kialakítani, az építéshez szolgáló földrészleteken építési tevékenységet folytatni, valamint ilyen célokra hatósági engedélyt adni - az országos érvényű rendelkezések megtartása mellett - a terület-felhasználási és szerkezeti tervben, a terület-felhasználási és településszerkezeti tervben, a belterület vonatkozásában: az átmeneti szabályozási és övezeti tervben, valamint a részletes szabályozási tervben foglaltaknak megfelelően szabad.

A vizsgálat megállapításai

A vizsgálat során megállapítottam, hogy az ügyben a hatóságok fenti vonatkozó jogszabályoknak megfelelően jártak el, nem sértettek alkotmányos jogot. A közös tulajdon nem a hatóság intézkedése folytán, hanem egy 22 évvel ezelőtti adás-vételi szerződés következtében jött létre. A hatóság döntése nem érintette a telek forgalom képességét, hiszen a telek már a határozatok meghozatala előtt is közös tulajdonban állt. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. alapján az országgyűlési biztos akkor tehet ajánlást a hatóságnak, ha a hatóság eljárása, határozata alkotmányos visszásságot okoz. Mivel ilyen visszásságot a vizsgálat nem tárt fel, nem élek ajánlással az érintett szervek felé.

Budapest, 1996. március 13.

Dr. Polt Péter