OBH 10858/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Kiss László

Az eljárás megindulása:
	A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert szolgálati panaszát a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat főigazgatója, a polgári titkosszolgálatokat felügyelő tárcanélküli miniszter irodájának vezetője, valamint a Katonai Ügyészség vezetője elutasították. A panasz alapján  az 1993. évi LIX. tv. 17. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében.

Érintett alkotmányos jog:
Jogorvoslathoz való jog (Alk. 57 .§ (5) bek. )

Alkalmazott jogszabályok:           
1996. évi XLIII. törvény a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
1. § (1) E törvény hatálya a fegyveres erők (Magyar Honvédség, Határőrség), a rendvédelmi szervek (a rendőrség, a polgári védelem, a vám- és pénzügyőrség, a büntetés-végrehajtási szervezet, az állami és hivatásos önkormányzati tűzoltóság), valamint a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok (e törvény alkalmazásában a továbbiakban együtt: fegyveres szervek) hivatásos állományú tagjainak szolgálati jogviszonyára (a továbbiakban: szolgálati viszony) és társadalombiztosítási ellátására terjed ki.
7. § (2) E törvény rendelkezésének megfelelően írásbeliséghez kötött a szolgálati viszony létesítésére, szünetelésére és megszüntetésére, a hivatásos állomány tagjának kinevezésére, előléptetésére, előresorolására, elismerésére, áthelyezésére, vezénylésére, berendelésére, megbízására, helyettesítésére, valamint alkalmasságára vonatkozó nyilatkozat, a minősítés, a fegyelmi, kártérítési és minősítő határozat, továbbá a külön törvény szerinti nemzetbiztonsági ellenőrzéshez való hozzájárulásról és az ellenőrzés eredményéről készült irat.
(3) Az írásbeli nyilatkozatot közölni kell a hivatásos állomány tagjával. A nyilatkozat akkor tekinthető közöltnek, ha azt a hivatásos állomány tagjának vagy az átvételre jogosult személynek kézbesítették. A közlés akkor is hatályos, ha az átvételt az érdekelt megtagadta, vagy azt szándékosan megakadályozta. Erről jegyzőkönyvet kell felvenni.
15. § (1) A hivatásos állomány tagjának szolgálati helyét a fegyveres szerv szervezeti egységei területi elhelyezkedésének és a fegyveres szerv feladataiból fakadó szakmai igényeknek megfelelően, a hivatásos állomány tagja méltányos érdekeinek figyelembevételével kell meghatározni.
(2) A hivatásos állomány tagja e törvényben meghatározott esetekben és feltételek szerint a szolgálati helyéről áthelyezhető, illetve más szolgálati helyre vezényelhető.
47. § (1) A hivatásos állomány tagja a szolgálat érdekében felmenthető és magasabb beosztásba kinevezhető, az 56. § (3) bekezdés esetét kivéve beleegyezése nélkül a szolgálati beosztásából felmenthető, és egyidejűleg azonos vagy annak megfelelő más beosztásba kinevezhető. Azonos, vagy annak megfelelő más beosztásba való kinevezés kérelemre is történhet.
A polgári nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományára vonatkozó szabályok
277. § A polgári nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományú tagjaira e törvény rendelkezéseit az e fejezetben foglalt eltérésekkel kell alkalmazni.
289. § (1) A polgári nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományú tagjának minősítése során nem kötelező a törvény 4. számú mellékletében meghatározott lőkészség vizsgálata. A polgári nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományú tagjának minősítésére észrevételeket az érdekképviseleti szerv nem tehet.
(2) A polgári nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományú tagja minősítését bíróság előtt nem támadhatja meg.
297. § (1) Szolgálati panasz benyújtása esetén a polgári nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományú tagja képviseletében ügyvéd nem járhat el.
 (2) A nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományú tagja által benyújtott panaszt a sérelmezett döntést hozó, intézkedést tevő vagy mulasztást elkövető személy szolgálati elöljárója bírálja el.
(3) A hivatásos állomány tagja panaszával közvetlenül nem fordulhat az illetékes ügyészséghez.
(4) A (2) bekezdés szerinti eljárásban hozott sérelmezett döntés ellen a hivatásos állomány tagja a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáróhoz panasszal fordulhat; ha a sérelmezett döntést a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró hozta, az (5) bekezdés szerint kell eljárni.
(5) A munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró által hozott elsőfokú határozat, illetve nem felülvizsgálati jogkörben hozott döntés, intézkedés vagy mulasztás ellen a hivatásos állomány tagja a miniszterhez panasszal, illetve fellebbezéssel fordulhat.
Bírói út
298. § A polgári nemzetbiztonsági szolgálatok hivatásos állományú tagja a szolgálati viszonyból származó jogvita esetén akkor fordulhat a bírósághoz, ha a szolgálati viszonyára vonatkozó - az elöljáró mérlegelési jogkörébe nem tartozó - döntést vagy intézkedést, illetve ezek elmulasztását sérelmesnek tartja, és a fegyveres szerven belüli - illetve a 297. § (5) bekezdése szerinti - jogorvoslati lehetőségeit már kimerítette.

MK Nemzetbiztonsági Hivatal Főigazgatójának 5/1993. NBH Utasítása a Humánpolitikai Szabályzat kiadásáról. (Hatályos: 1997.06.30-ig)
A minősítés rendje.
76. A minősítést a közvetlen vezető készíti el és az eggyel magasabb beosztású vezető hagyja jóvá.
78. A minősítéssel való egyetértés hiányának, kizárólag áthelyezés esetén, a magasabb vezető döntéséig terjedő időre van halasztó hatálya.

Megállapított tényállás:
	A panaszos 1995. nyarán megbízott alosztályvezetői beosztást töltött be a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat miskolci alegységénél. Szakszerűtlen munkavégzés miatt 1995. június 30-án fegyelmi vizsgálat indult ellene, amelynek eredményeként alacsonyabb beosztásba került. Szolgálati minősítésére 1996. január 5-én került sor. A minősítés eredeti példányát tanulmányozásra átadták neki, azonban azt nem szolgáltatta vissza, mivel az okmány a szolgálati helyén, ismeretlen körülmények között elveszett. A minősítés elvesztése miatt megrovás fegyelmi büntetésben részesült.
	A panaszos és közvetlen szolgálati előjárója között tartós személyi ellentét alakult ki. Bejelentése alapján az új alosztályvezető ellen fegyelmi eljárás indult, amelyet megszüntettek. Az alegység belső életét zavaró ellentéteket a szolgálat vezetése állománygyűlésen próbálta meg rendezni, de ez nem járt eredménnyel. 
	1996. augusztus 15-én a panaszosról minősítés kiegészítés készült, amely az eszközölt megállapításokat azzal a következtetéssel zárta, hogy "amennyiben a panaszos továbbra is jelenlegi szolgálati helyén marad, nem biztosítható a nyugodt, kiegyensúlyozott légkör, amely a nemzetbiztonsági feladatok végrehajtásának alapvető feltétele." A minősítés kiegészítés azt a javaslatot tartalmazta, hogy szükséges a panaszos: "Régió osztályon kívüli szakmai területre történő áthelyezése." A minősítés kiegészítést a főosztályvezető helyettes készítette. A panaszos a minősítés kiegészítés megismerését követően élt észrevételezési jogával. Kifogásolta a minősítés kiegészítés megállapításait, továbbá azt, hogy a hatályos szabályok ellenére az aláírás előtt, a minősítés megismerésére nem állt a rendelkezésére három nap. Észrevételét objektív megalapozottság hiányában elutasították. A minősítés kiegészítés alapján 1996. augusztus 27-i hatállyal a miskolci alosztályról, változatlan beosztásban Debrecenbe helyezték át.
	A panaszos 1996. szeptember 16-án a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat főigazgatójához címzett beadványában panasszal élt a minősítéssel szemben. Kijelentette, hogy az abban foglaltak a személye elleni rágalmazásokat tartalmaznak. Fenntartotta, hogy az általa szóban és írásban tett kijelentések valós tartalmúak és azokat a szolgálati törvény biztosította jogi védelem mellett megismétli. Kérte a minősítés felülvizsgálatát, elutasítás esetén panaszának a következő jogorvoslati fórumhoz történő továbbítását.
	A miniszterhez felterjesztett panaszra a távollévő miniszter nevében kabinetirodájának vezetője válaszolt 1997. január 16-án. Tájékoztatta a panaszost, hogy a hozzá felterjesztett beadványt és az üggyel kapcsolatban korábban keletkezett iratokat megvizsgálták és megállapították, hogy a Szakszolgálat főigazgatójának munkáltatói döntése, illetve a panasz elbírálása jogszerű volt. A Budapesti Katonai Ügyészség - ahová szintén beadvánnyal élt - 1997. július 15-én értesítette, hogy panaszával kapcsolatban ügyészi intézkedésre nem látott lehetőséget.
	A panaszos 1997. augusztus 29-én ismételten beadvánnyal fordult a főigazgatóhoz, mert véleménye szerint a minősítés elkészítése során nem tartották be a Humánpolitikai Szabályzat előírását, amely szerint a minősítést a közvetlen vezetőnek kell elkészíteni. A minősítést elkészítő főosztályvezető helyettes nem volt közvetlen előjárója. A szervezeti felépítés alapján a szolgálati rangsorban az alosztályvezető, az osztályvezető helyettes és az osztályvezető felett áll, vele személyesen évente csak két-három alkalommal találkozott. Panaszában kijelentette, hogy: "én nem az áthelyezés törvényi lehetőségét vonom kétségbe, hanem az áthelyezés minősítésbe foglalt indoklását tartom velem szemben törvénysértőnek, mely számomra jelentős egzisztenciális, anyagi hátránnyal járt és tartós egészségkárosodást is okozott." Kérte, hogy szolgálati panaszát a Katonai Főügyészség vizsgálja ki. 
	A panaszos beadványát a Szakszolgálat főigazgatója elutasította. Indoklásában kitért arra, hogy a korábbi, azonos tartalmú panaszt a Budapesti Katonai Ügyészség már elbírálta. Tájékoztatta a panaszost arról is, hogy a minősítés kiegészítést a panaszos és alosztályvezetője között kialakult személyes ellentét miatt készítette a főosztályvezető helyettes. Az adott esetben - az objektív értékítélet érdekében - a magasabb szintű szolgálati előjárónak kötelessége volt a minősítés elkészítésére vonatkozó hatáskört eseti jelleggel elvonni.
	A panaszos 1997. április 7-től kezdődően folyamatosan betegállományban volt. 1998. április 28-án a Fegyveres Szervek I. fokú Felülvizsgáló Orvosi Bizottsága 56-3-363/98. sz. határozatával hivatásos szolgálatra alkalmatlannak minősítette. 1998. június 16-án a Nemzetbiztonsági Szakszolgálat főigazgatója 005/243. sz. állományparancsával - október 1-i hatállyal - sorosan előléptette, egyben november 14-i hatállyal nyugállományba helyezte. 

A vizsgálat megállapításai:
	A panaszos felhatalmazása alapján a Nemzetbiztonsági Szakszolgálatnál megtekintett,  feltalálható személyi anyagok alapján megállapítottam, hogy a panaszos minősítése, illetve minősítés kiegészítése, valamint az emiatt tett panaszok elbírálása során a panaszos alkotmányos jogait érintő jogszabálysértés nem történt.
	A vizsgálat elsősorban annak megállapítására irányult, hogy a panaszos által felvetett problémák milyen alkotmányos jogokkal függenek össze. Az ügy jogszabályi háttere és legalább egy Alkotmányba foglalt rendelkezés között megállapítható összefüggés hiánya ugyanis az országgyűlési biztosok eljárására vonatkozó szabályok szempontjából azt eredményezi, hogy alkotmányos jogokkal összefüggő sérelem megállapítása és így alkotmányos jogokkal összefüggő visszásság fennállásának vizsgálata eleve kizárt. 
	A panaszos esetében nem vizsgáltam a sérelmezett intézkedések okait, előzményeit, tekintettel arra, hogy azok mérlegelése a szolgálati előjáró hatáskörébe tartozik. Vizsgálatom csak arra irányult, hogy a panaszos az intézkedésekkel összefüggésben élhetett-e jogorvoslati jogaival, panaszait érdemben és elfogultság nélkül, a jogszabályi előírásoknak megfelelően elbírálták-e és az illetékes vezetők eleget tettek-e válaszadási kötelezettségüknek. 
	A panaszos és közvetlen szolgálati előjárója közötti viszony tartós megromlása a minősítés kiegészítést készítő parancsnok véleménye szerint a munkahelyi légkörre is kedvezőtlen hatással volt. Az a tény, hogy ezt a panaszos minősítés kiegészítésében is rögzítették, illetve erre hivatkozva - változatlan beosztásban - más szolgálati helyre helyezték, a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény rendelkezéseire tekintettel nem volt jogszabálysértő. A minősítés megállapításaira észrevételt tehetett, ezeket az illetékes szolgálati előjáró elbírálta. Szolgálati panaszait a Szakszolgálat főigazgatója, illetve a miniszter nevében eljáró hivatalvezető megvizsgálta és megválaszolta. Kérelmének megfelelően a katonai ügyészség ugyancsak megvizsgálta a panaszát és megállapításairól tájékoztatta. A Szakszolgálat főigazgatója indokolt választ adott arra a kifogására is, hogy a minősítés kiegészítést miért nem a Humánszolgálati Szabályzatban meghatározott közvetlen vezető készítette. A Szabályzat nem jogszabály, ezért a rendelkezéseitől eltérő intézkedés sem minősül jogszabálysértésnek.
	Az iratokból megállapíthatóan, a panaszos áthelyezésével egyidejűleg alosztályvezetőjét is nyugállományba helyezték, ami arra utal, hogy ügyében részrehajlás nélkül jártak el. 
	A fentiek alapján a panasz ügyében alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot nem állapítottam meg, ezért a további vizsgálatot megszüntetem.  	

Budapest, 1999. augusztus 31.

Dr. Polt Péter