OBH 10846/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó 

Tárgy: Buszmegálló áthelyezés

Az eljárás megindulása:

A békéscsabai Andrássy út 52/A sz. alatti ház lakói panasszal fordultak az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, melyben leírták, hogy a házuk előtt lévő autóbuszmegálló elviselhetetlen zajt okoz, így még az éjszakai órákban sem tudnak pihenni, ugyanakkor a buszok által okozott rezgés következtében a ház fala is erősen megrepedezett. 
Fenti problémák megoldása érdekében az önkormányzathoz fordultak, és kérték a buszmegálló áthelyezését, kérelmük tárgyában azonban az önkormányzat döntést nem hozott.

A panasz alapján az országgyűlési biztos az egészséges környezethez és a tulajdonhoz való joggal összefüggő visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indított.

A megállapított tényállás:

A lakók 1992-ben kérelemmel fordultak a Városüzemeltetési Irodához, melyben a buszmegálló áthelyezését kérték. Az önkormányzat kérelmükre arról tájékoztatta a lakókat, hogy az áthelyezésnek műszaki és közlekedésbiztonsági akadályai vannak.
1996-ban a lakók ismételt kérelmet nyújtottak be, melyre már azt a választ kapták, hogy az ügyet döntéshozatal céljából a Városgazdálkodási és Városfejlesztési Bizottság elé terjesztik. A Bizottság a buszmegálló áthelyezését nem támogatta, de szükségesnek tartotta, hogy a problémára három év múlva ismét visszatérjenek. A lakók a Bizottság döntését nem fogadták el, így 1997-ben annak felülvizsgálatát kérték a közgyűléstől. A közgyűlés elé két határozati javaslatot - az áthelyezést támogató, illetve azt elutasító - terjesztettek. A közgyűlés megfelelő szavazatai arány hiányban egyik javaslatot sem fogadta el, döntést nem hozott. Az ülésről készült jegyzőkönyvi kivonatot tájékoztatás végett megküldték a ház közös képviselőjének. A lakók ezt követően a megyei Közigazgatási Hivatalhoz fordultak. A Közigazgatási Hivatal a panasz alapján megvizsgálta a közgyűlés döntéshozatali eljárását, abban azonban törvénysértést nem talált.

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmánya:

13. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.

18. § A Magyar Köztársaság elismeri és érvényesíti mindenki jogát az egészséges környezethez.

70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

2. 1990. évi LXV. tv. a helyi önkormányzatokról:

8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: a településfejlesztés, a településrendezés, az épített és természeti környezet védelme, a lakásgazdálkodás, a vízrendezés és a csapadékvíz elvezetés, a csatornázás, a köztemető fenntartása, a helyi közutak és közterületek fenntartása, helyi tömegközlekedés, a köztisztaság és településtisztaság biztosítása; gondoskodás a helyi tűzvédelemről, közbiztonság helyi feladatairól; közreműködés a helyi energiaszolgáltatásban, a foglalkoztatás megoldásában; az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról, az egészségügyi, a szociális ellátásról, valamint a gyermek és ifjúsági feladatokról való gondoskodás; a közösségi tér biztosítása; közművelődési, tudományos, művészeti tevékenység, sport támogatása; a nemzeti és etnikai kisebbségek jogai érvényesítésének a biztosítása; az egészséges életmód közösségi feltételeinek elősegítése.

8. § (4) A települési önkormányzat köteles gondoskodni az egészséges ivóvízellátásról, az óvodai nevelésről, az általános iskolai oktatásról és nevelésről, az egészségügyi és a szociális alapellátásról, a közvilágításról, a helyi közutak és a köztemető fenntartásáról; köteles biztosítani a nemzeti és az etnikai kisebbségek jogainak érvényesülését.

3. A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. tv:

13.§ (2) A lakott területeket, különösen a történelmi városrészeket, a műemléki és védett természeti területeket, továbbá a gyógy- és üdülőhelyeket forgalomszabályozási eszközökkel és megfelelő várakozási díjak alkalmazásával is fokozottan védeni kell a közúti közlekedés károsító hatásaitól.

34. § (2)  A közút forgalmi rendjét - ha jogszabály másként nem rendelkezik - a közút kezelője alakítja ki. A forgalmi rendet - a forgalmi körülmények vagy a baleseti helyzet jelentősebb változása esetén, de legalább ötévenként - a közút kezelőjének felül kell vizsgálni, és ha szükséges, módosítani kell. A közlekedési hatóság - a közlekedés biztonságát sértő vagy veszélyeztető helyzet megszüntetése érdekében - a közút kezelőjét a forgalmi rend felülvizsgálatára kötelezheti.

4. Az egészségügyről szóló 1997. évi CLIV. tv:

44. § (1) A települések, épületek, létesítmények, műtárgyak tervezése, létesítése, rendezése, használata, üzemeltetése, átalakítása, felújítása és megszüntetése, illetve berendezéseinek működtetése, valamint a közlekedési eszközök gyártása és használata során érvényesíteni és ellenőrizni kell a közegészségügyi előírásokat.
(2) A köz- és magánterületeket a közegészségügyi követelményeknek megfelelő állapotban kell tartani. Erről a tulajdonos, illetőleg a használó gondoskodik.

45. § (1) A környezet- és település-egészségügy feladata a környezet egészségkárosító hatásainak vizsgálata és a megelőzés lehetőségeinek feltárása.
(2) Az (1) bekezdés szerinti tevékenység keretében rendszeresen vizsgálni kell a talaj, a felszíni és felszín alatti vizek, valamint az ivóvíz, továbbá a kültéri és belső téri levegő szennyezettségét, a szennyvízelvezetés és a szilárd hulladékok elhelyezésének állapotát, valamint mindezek egészségkárosító tényezőit, a környezeti zaj-, rezgés- és fényártalmakat, a hőmérsékleti és a légnyomás okozta ártalmakat, az ionizáló és nem ionizáló sugárzások mértékét és egészségkárosító hatását.
(3) Ha valamely környezeti tényező szintje meghaladja az egészségügyi határértéket, az érintett területen tartózkodó személyeket erről tájékoztatni kell, az egészségkárosító hatások megelőzéséhez szükséges teendők egyidejű közlésével. A feltárt hiányosság megszüntetésére, illetve az egészségkárosító hatás megelőzésére - a hiányosság jellegétől függően - intézkedni kell.

5. A zaj- és rezgésvédelemről szóló 12/1983 MT rendelet:

11. § A meglevő zaj- és rezgésforrások által okozott veszélyes mértékű zajt és rezgést fokozatosan, tervszerűen csökkenteni kell.

6. A zaj- és rezgésterhelési határértékek megállapításáról szóló 4/1984 EÜM rendelet:

	Megengedett egyenértékű A-hangnyomásszint, LAeq, dB

  	Területi funkció:			  gyűjtő- és főforgalmi
						  utakon

						 nappal	    éjjel	
						 6-22h	    22-6h
	Lakóterület 
	és intézmény-terület tömör, 
	városias beépítéssel	  	 	  65	    55	  

A vizsgálat megállapításai:

A zaj- és rezgésvédelemről szóló 12/1983 MT rendelet 11. §-a szerint a veszélyes mértékű zajt és rezgést fokozatosan, tervszerűen csökkenteni kell. Az önkormányzat azonban a panaszolt buszmegálló ügyében nem határozott, illetve a zaj csökkentése érdekében semmilyen egyéb intézkedést nem tett, bár erre a fenti jogszabályi rendelkezés alapján mint zajvédelmi hatóság köteles lett volna. Az önkormányzat eljárásából az állapítható meg, hogy mint környezetvédelmi és település-egészségügyi feladatok ellátására köteles hatóságnak nincs koncepciója a lakossága egészséges környezethez és pihenéshez való jogát veszélyeztető káros mértékű zajok csökkentésére, e jogok magasabb szintű érvényesülésének biztosítására vonatkozóan. A veszélyes mértékű zajterhelésnek kitett  ház lakói már öt éve panaszkodnak az önkormányzatnál, hogy lakásaikat nem tudják a funkciójának megfelelően használni. A zaj miatt nemcsak a TV-nézés lehetősége, de az éjszakai pihenés is kizárt a számukra. A panasz alapján készült zajvédelmi szakvélemény szerint a lakások zajterhelése mind a nappali, mind az éjszakai órákban káros mértékű, a  földszinti lakások esetében pedig különösen súlyos. 
Az önkormányzatot a buszmegálló áthelyezése tekintetében ugyan döntési kényszer nem terheli, de eddigi eljárásával, a szükséges intézkedések megtételének elmulasztásával egy olyan helyzet fenntartáshoz járult hozzá, ami sérti a lakosság lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez, egészséges környezethez, valamint a magánlakás sérthetetlenségéhez való jogát. Az önkormányzat mulasztásával tehát a fentiekben megnevezett  alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot okozott.

Ajánlás:

A megállapított visszásság orvoslására az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 21. §- alapján az alábbi kezdeményezést teszem:

Felkérem Békéscsaba Polgármesterét, hogy tegye meg a jogszabályban előírt kötelezettségének megfelelő intézkedést a lakók nyugalmát sértő veszélyes mértékű zaj csökkentése érdekében. 

Budapest, 1999. január 29.

Gönczöl Katalin