OBH 10837/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása

A panaszos beadványában sérelmezte, hogy az önkormányzat nem bírálta el átmeneti segély iránti kérelmét és a korábban felvett ápolási díj visszafizetésére kötelezte. 

Megállapított tényállás

A vizsgálat során tájékoztatást kértem az érintett önkormányzattól a panaszosnak nyújtott támogatásokkal kapcsolatban. A panaszos 1997. január 6-án lakásfenntartási támogatás iránt adott be kérelmet, melyre az önkormányzat Népjóléti Bizottsága 1997. február 3-án meghozott határozatával válaszolt. A határozat szerint az ügyfél 1500 forint egyszeri lakásfenntartási támogatásban részesült. A panaszos a következő kérelmét 1997. március 26-án adta be, ebben egyszeri vagy rendszeres átmeneti segélyt kért lakásfenntartási költségeinek nagyságára és betegségére hivatkozva. Az önkormányzat május 9-én hiánypótlásra szólította fel, majd ennek teljesítése után, május 15-én 1 évre szóló lakásfenntartási támogatást állapított meg részére.

A panaszos 1991. július 5-től férje ápolása címén ápolási díjban részesült. 1997. január 16-tól  50%-os munkaképesség csökkenést állapítottak meg nála, így a Nyugdíjbiztosítási Igazgatóságnál rendszeres szociális járadék iránti igényt terjesztett elő. 1997. február 27-én az önkormányzat határozatot hozott az ápolási díj folyósításának január 31-től történő megszüntetéséről. Ezzel egy időben a panaszos az ápolási díj tovább folyósítása iránti kérelmet terjesztett elő az Önkormányzatnál. A kérelemnek a Népjóléti Bizottság a rendszeres szociális járadék folyósításáig helyt adott, azzal a feltétellel, hogy az utólagos megállapításkor a kettős folyósítás időszakára kiutalt ápolási díj összegét vissza kell fizetni. Erről az ügyfél írásban nyilatkozott. Később a panaszos kérte, hogy az említett összeg visszafizetésétől az önkormányzat tekintsen el, ennek ellenére a Népjóléti Bizottság négy hónapi összeg visszafizetésre kötelező határozatot hozott. 

A határozatok és a hiánypótlásra történő felszólítás kézbesítését igazoló tértivevények másolatát az önkormányzat az iratokhoz mellékelte.

Alkalmazott jogszabályok
1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
"4. § (1) E törvény alkalmazásában
i) rendszeres pénzellátás: a táppénz, a terhességi-gyermekágyi segély, a gyermekgondozási díj, az öregségi nyugdíj, a rokkantsági nyugdíj, az öregségi járadék, a munkaképtelenségi járadék, az özvegyi járadék, a növelt összegű öregségi, munkaképtelenségi és özvegyi járadék, az özvegyi nyugdíj - kivéve az ideiglenes özvegyi nyugdíjat, továbbá a házastársa jogán legalább két árvaellátásra jogosult gyermek eltartásáról gondoskodó személy özvegyi nyugdíját -, a baleseti táppénz, a baleseti rokkantsági nyugdíj, a hozzátartozói baleseti nyugellátás, az Flt. alapján folyósított pénzbeli ellátás, az átmeneti járadék, a rendszeres szociális járadék, a házastársi pótlék, a házastárs után járó jövedelempótlék, a bányászok egészségkárosodási járadéka, a rokkantsági járadék, a hadigondozottak és nemzeti gondozottak pénzbeli ellátásai, a gyermekgondozási segély, a gyermeknevelési támogatás, az időskorúak járadéka, a munkanélküliek jövedelempótló támogatása, a rendszeres szociális segély, az ápolási díj, a nemzeti helytállásért elnevezésű pótlék;"

"38. § (1) A települési önkormányzat lakásfenntartási támogatást nyújthat annak a családnak vagy személynek, aki a településen elismert minimális lakásnagyságot és minőséget meg nem haladó lakásban vagy nem lakás céljára szolgáló helyiségben lakik és lakás hasznosításából származó jövedelemmel nem rendelkezik."

"39. § (1) Lakásfenntartási támogatás ugyanazon lakásra csak egy jogosultnak állapítható meg, függetlenül a lakásban élő személyek és háztartások számától.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában külön lakásnak kell tekinteni a társbérletet, az albérletet és a jogerős bírói határozattal megosztott lakás lakrészeit.
(3) Ha az önkormányzat rendelete rövidebb időtartamot nem állapít meg, a támogatás egy naptári évre szól, és a támogatás iránti kérelmet évente meg kell újítani.
(4) A támogatás összegének - figyelembe véve az egyéb pénzbeli ellátásokat is - biztosítania kell a lakhatás feltételeinek megőrzését."
(Hatályos 1997. január 1-ig, módosította az 1996. évi CXXVIII. törvény 9. §) 

"39. § (3) A lakásfenntartási támogatás a 38. § (3) bekezdésének
a) a) pontjában foglalt esetben egy évre,
b) b) pontjában foglalt esetben egy fűtési szezonra
szól. A kérelmet évente meg kell újítani."
(Hatályos 1997. január 1-től, megállapította az 1996. évi CXXVIII. törvény 9. §)
1996. évi CXXVIII. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény módosításáról
"27. § (1) Ez a törvény - a (2) bekezdésben foglalt kivétellel - 1997. január 1-jén lép hatályba.
(5) A települési önkormányzat - az Szt. 37/C. § és 38-39. §-ában foglalt felhatalmazás alapján - az önkormányzati rendeleteket e törvény hatálybalépésétől számított 4 hónapon belül alkotja meg, illetve módosítja."

"40. § Az ápolási díj a tartósan gondozásra szoruló személy otthoni ápolását ellátó nagykorú hozzátartozó részére biztosított anyagi hozzájárulás.
41. § (1) Ápolási díjra jogosult a jegyes kivételével a hozzátartozó [Ptk. 685. § b) pont], ha önmaga ellátására képtelen, állandó és tartós felügyeletre, gondozásra szoruló 2 év feletti súlyos fogyatékos vagy 18. életévét be nem töltött tartós beteg személy gondozását, ápolását végzi.
(2) Az önkormányzat rendeletében meghatározott feltételek esetén ápolási díj állapítható meg annak a hozzátartozónak, aki 18. életévét betöltött tartósan beteg személy gondozását végzi.
(3) Az ápolási díjról a települési önkormányzat képviselő-testülete dönt.
42. § (1) Nem jogosult ápolási díjra a hozzátartozó, ha
a) az ápolt két hónapot meghaladóan bármilyen nevelési-oktatási, egészségügyi vagy szociális intézményi ellátásban részesül;
b) rendszeres pénzellátásban részesül,"

"45. § (1) A települési önkormányzat képviselő-testülete a létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került, valamint időszakosan vagy tartósan létfenntartási gonddal küzdő személyek részére a rendeletében meghatározott átmeneti segélyt nyújt. Átmeneti segély pénzintézeti tevékenységnek nem minősülő kamatmentes kölcsön formájában is nyújtható."

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól

"16. § (1) A közigazgatási szervhez államigazgatási ügyben kérelmet szóban vagy írásban lehet benyújtani. Jogszabály előírhatja, hogy az ügyfél a kérelmét az erre a célra rendszeresített nyomtatványon nyújtsa be.
(3) A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával."

Érintett alkotmányos jog

Alkotmány 70/E. § "(1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg."

A vizsgálat megállapításai

A jogszabályoknak megfelelő határozatot hozott az önkormányzat a panaszos 1997. januári lakásfenntartási támogatás iránti kérelme elbírálása során. A kérelemnek helyt adó határozat egyszeri lakásfenntartási támogatást állapít meg a panaszosnak. A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvényt módosító 1996. évi CXXVIII. törvény hatálybalépése előtt volt lehetőség arra, hogy az önkormányzat rendeletében szabályozza a támogatás időtartamát, és egy évnél rövidebb időre állapítsa meg a lakásfenntartási támogatást. 1997. január 1-je óta új, a támogatás időtartamára vonatkozó garanciális szabály bevezetésére került sor, mely szerint a támogatás megállapításának időtartama egy naptári évnél, illetve a fűtési kiadásokra tekintettel megállapított támogatás esetén a hat hónapos fűtési szezonnál rövidebb nem lehet. Ezzel megszűnt az a lehetőség, hogy az önkormányzat a rendeletében határozza meg a lakásfenntartási támogatásra való jogosultság időtartamát. Azonban az 1996. évi CXXVIII. törvény rendelkezései szerint a települési önkormányzat - az szociális törvény 38-39. §-ában foglalt felhatalmazás alapján - az önkormányzati rendeleteket a törvény hatálybalépésétől számított 4 hónapon belül alkotja meg, illetve módosítja. A panaszos 1997. január 6-án adta be kérelmét, a Népjóléti Bizottság 1997. február 3-án állapította meg az egyszeri lakásfenntartási támogatást, tehát a hatályba léptető rendelkezések által az önkormányzati rendeletek módosításra szabott határidőn belül. 

Nem történt jogszabálysértés az ápolási díj megszüntetése során sem. A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. törvény szerint az ápolási díj a tartósan gondozásra szoruló személy otthoni ápolását ellátó nagykorú hozzátartozó részére biztosított anyagi hozzájárulás. A hozzátartozó nem jogosult ápolási díjra, ha rendszeres pénzellátásban részesül. A jogszabály felsorolja azokat az ellátási formákat, melyek rendszeres pénzellátásnak minősülnek. Ezek között szerepel a rendszeres szociális járadék, melynek folyósítása esetén a jogosult ápolási díjban nem részesülhet. Az önkormányzat tehát jogszerűen szüntette meg az ápolási díj folyósítását.

A panaszos 1997. március 26-án beadott kérelmét, melyben egyszeri vagy rendszeres átmeneti segélyt kért lakásfenntartási támogatás iránti kérelemként bírálta el az önkormányzat. Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény szerint a kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. Az ügyfél a kérelmében a lakásfenntartási költségeinek nagyságára hivatkozott és rendszeres vagy egyszeri támogatást kért, így az önkormányzat a jogszabályok rendelkezéseinek megfelelően járt el.

A vizsgálat során megállapítottam, hogy az önkormányzat panaszos minden kérelmét elbírálta és a határozatok kézbesítéséről gondoskodott. 

Az Alkotmánybíróság  26/1993. (IV. 29.) AB határozata szerint: "Az Alkotmány hivatkozott 70/E. § (1) bekezdése szerint a szociális biztonsághoz való jognak – magában az Alkotmányban kiemelt – tartalmi eleme, alkotmányos követelménye, öregség, betegség stb. esetére a megélhetéshez szükséges ellátáshoz való jogosultság biztosítása és garantálása. Ezt az ellátáshoz való jogot az állam a társadalombiztosítás és a szociális intézményrendszerek útján valósítja meg... Az Alkotmány 70/E. § (2) bekezdésének idézett rendelkezéséből tehát csak az következik, hogy az állam a polgárok megélhetéshez szükséges ellátáshoz való jogaik realizálása érdekében társadalombiztosítási és szociális intézményi rendszert köteles létrehozni, fenntartani és működtetni. Az Alkotmány azonban e rendszerek működésére vonatkozó alapvető elveket és szempontokat már nem határozza meg...."

A szociális ellátórendszer kialakítása és működtetése tehát az állam feladata, erre vonatkozóan alkotmányos kötelezettség terheli. A szociális ellátásról való gondoskodás a települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében, ezen belül azonban maga határozza meg – anyagi lehetőségeitől függően és a lakosság igényei alapján –, mely feladatokat, milyen mértékben és módon lát el. A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény szerint a települési önkormányzat köteles gondoskodni a szociális alapellátásról. E kötelező feladat ellátása során az önkormányzat a fent említett mértékű mérlegelési lehetőséggel nem rendelkezik, azt teljesítenie kell. Azonban a teljesítés módja, színvonala tekintetében ezen kötelezettségek megvalósításánál is van az önkormányzatnak mozgástere.

Nem sérti a szociális biztonsághoz való jogot és nem vezethet alkotmányos joggal kapcsolatos visszássághoz önmagában az, hogy kialakított ellátási rendszer milyen típusú támogatásokat tartalmaz és hol vonja meg az adható támogatások határát, amennyiben az önkormányzat garantálja az ellátások egy minimális szintjéhez való hozzájutás lehetőségét. Az önkormányzat a jogszabályi kötelezettségének megfelelően megalkotta a szociális ellátásokról szóló helyi rendeletét, rendelkezik a szociális alapellátás keretében rászorultság esetén nyújtható támogatási formákkal. A megküldött iratokból megállapítható, hogy az önkormányzat lehetőségeihez képest támogatta a panaszost, ezért alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot nem állapítok meg és ajánlástételi jogommal nem élek.

Budapest, 1999. szeptember 13.

Dr. Polt Péter