OBH 10787/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Gáspárné dr. Pere Katalin

Az eljárás megindulása

A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához segítségért, mert az 1997. szeptember 15-én benyújtott korengedményes nyugdíjigényét a szükséges szolgálati idő hiányára hivatkozással elutasította, majd a 33 év 275 nap szolgálati idővel 15.113.- Ft-ban állapította meg 1997. október 21-től a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság. A kiszámított nyugellátását jogszabályra hivatkozással 38,8 százalékkal csökkentették.

Érintett alkotmányos jogok

Szociális biztonsághoz való (Alk. 70/E. § (1-2) bek.)

Alkalmazott jogszabályok

251/1997. (XII.20.) Korm. rendelt a korengedményes nyugdíjazásról szóló 181/1996. (XII.6.) Korm. rendelet módosításáról

1. § (1) A munkáltató megállapodhat a munkavállalóval annak korengedményes nyugdíjazásáról a társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. törvény (a továbbiakban: Tny.) 7. § (1) vagy (4)-(5) bekezdésében megállapított öregségi nyugdíjkorhatár betöltését megelőzően legfeljebb öt évvel abban az esetben, ha a munkavállaló rendelkezik -az illetékes nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv által előzetesen igazolt - a Tny. 9. §-ában vagy a 10. § (1) bekezdésében meghatározott szolgálati idővel. Nem köthető megállapodás azzal a munkavállalóval, aki az előrehozott öregségi nyugdíjra vagy a csökkentett összegű előrehozott öregségi nyugdíjra jogosult."

       (2)  a.) a munkáltató a munkavállaló előrehozott öregségi nyugdíjra jogosító korhatárának az eléréséig a - nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv által megállapított - nyugdíjának az évenkénti emelések és kiegészítések nélküli összegét a fizetési értesítés kézhezvételét követő 15 napon belül a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság (MÁV Rt. Nyugdíj Igazgatóság) elkülönített számlájára egy összegben befizeti;

3. § (1) Az az 1941. december 31. után és 1947. január 1-je előtt született nő, és az 1937. december 31. után és 1942. január 1-je előtt született férfi, aki nem rendelkezik az előrehozott öregségi nyugdíjhoz vagy csökkentett összegű előrehozott öregségi nyugdíjhoz az 1. § (1) bekezdésében meghatározott szolgálati idővel, de rendelkezik legalább a munkavállaló nő 25 évi, a munkavállaló férfi 30 évi szolgálati idővel a korengedményes nyugdíjazásra a Tny. 7. § (1) vagy (4)-(5) bekezdésében foglalt öregségi nyugdíjkorhatárt megelőzően legfeljebb öt évvel jogosult.

    (2) A korengedményes nyugdíjazásra vonatkozó megállapodás megkötésére az 1. § (1) bekezdésében foglalt szolgálati idő feltétel fennállása esetén

		a) az 1944-ben született nő esetében 6 évvel,
                        b) az 1945-ben született nő esetében 8 évvel,
                        c) az 1946-ban született nő esetében 10 évvel,
                        d) az 1941-ben született férfi esetén 6 évvel,
                        e) az 1942-ben született férfi esetében 6 évvel

a Tny. 7. § (1) és (4)-(5) bekezdése szerinti öregségi nyugdíjkorhatár betöltését megelőzően van lehetőség."

4. § (3) 1996. december 31. után megkötött megállapodás alapján a korengedményes nyugdíjat
a) az előrehozott öregségi nyugdíjhoz a Tny. 9. §-a szerint szükséges szolgálati idővel rendelkező munkavállaló számára csökkentés nélkül,
b) a csökkentett összegű előrehozott öregségi nyugdíjhoz a Tny. 10. § (1) bekezdése szerint szükséges szolgálati idővel rendelkező munkavállaló számára az ott meghatározott mértékben, de legfeljebb öt évre számított csökkentett összegben,
c) amennyiben annak megállapítására a 3. § (1) bekezdése alapján kerül sor, a munkavállaló számára annyiszor harminc naponként 0,5 %-kal csökkentett összegben, ahányszor harminc nap hiányzik az öregségi nyugdíjkorhatár betöltéséhez kell megállapítani.

6. § a) öregségi nyugdíjkorhatáron a Tny. 7. § (1) és (4)-(5) bekezdésében meghatározott öregségi nyugdíjkorhatárt - a Tny. 11. § (1)-(29 bekezdésében meghatározott egyes munkakörökben biztosított korkedvezmény figyelembevételével meghatározott életkort - kell érteni.

7. § (1) E rendelet 1998. január 1-jén lép hatályba.
       (2) Az R. 4. §-a (3) bekezdésének b) pontját a folyamatban lévő, illetőleg jogerős határozattal még le nem zárt ügyekben is alkalmazni kell. A jogerős határozattal lezárt ügyekben az illetékes nyugdíjbiztosítási igazgatási szerv külön kérelem nélkül - hivatalból - intézkedik a határozat módosítása és a módosító határozat foganatosítása iránt....

A társadalombiztosítási nyugellátásról szóló 1997. évi LXXXI. tv. (Tny.)

7. § (1) Öregségi teljes nyugdíjra az 1997. december 1-jét követő és 2009. január 1-jét megelőző időponttól az jogosult, aki a hatvankettedik életévét (a továbbiakban: öregségi nyugdíjkorhatár) betölti és legalább húsz év szolgálati időt szerez. 

     (4) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően a nő öregségi nyugdíjkorhatára, amennyiben

a) 1940. január 1-je előtt született, az 55.,
b) 1940-ben született, az 56.,
c) 1941-ben született, az 57.,
d) 1942-ben született, az 57.,
e) 1943-ban született, az 58.,
f) 1944-ben született, az 59.,
g) 1945-ben született, a 60.,
h) 1946-ban született, a 61. 
eltöltött életév.

     (5) Az (1) bekezdésben foglaltaktól eltérően a férfi öregségi nyugdíj korhatára, amennyiben
a) 1938. január 1-je előtt született, a 60.,
b) 1938-ban született, a 61.
eltöltött életév.

9. § (1) Az öregségi nyugdíjra jogosító korhatárnál legkorábban öt évvel alacsonyabb életkorban, de legfeljebb az ötvenötödik életév betöltésétől, előrehozott öregségi nyugdíj jár annak a nőnek, aki

a) 1945. december 31-e után született és legalább 38 év,
b) 1945-ben született és legalább 37 év,
c) 1944-ben született és legalább 36 év,
d) 1943-ban született és legalább 35 év,
e) 1943. január 1-je előtt született és legalább 34 év
szolgálati időt szerzett.

         (2) Az öregségi nyugdíjra jogosító korhatárnál alacsonyabb életkorban, de legfeljebb a hatvanadik életév betöltésétől, előrehozott öregségi nyugdíj jár annak a férfinek, aki

a) 1939. január 1-je előtt született és legalább 37 év,
b) 1938. december 31-e után született és legalább 38 év 
szolgálati időt szerzett.

          (3) Az (1) bekezdésben és a 11. §-ban meghatározott jogosultsághoz előírt szolgálati idő számításánál, ha abból legfeljebb három év hiányzik, a hiányzó szolgálati időt az 1947. január 1-je előtt született nőnél el kell ismerni, amennyiben gyermeket szült, vagy saját háztartásában legalább tíz éven át nevelt. Ily módon gyermekenként egy év, de legfeljebb három év pótolható. E rendelkezést kell alkalmazni a (2) bekezdésben említett 1940. január 1-je előtt született férfire is.

        (4) Amennyiben a gyermek tartósan betegnek, illetve fogyatékosnak minősül (minősült) a (3) bekezdés szerinti kedvezmény gyermekenként 1,5 év.

          (5) Az előrehozott öregségi nyugdíjra jogosultság szempontjából szolgálati időként kell figyelembe venni a rokkantsági, illetve a baleseti rokkantsági nyugdíj folyósításának időtartamát is. 

10. § (1) Csökkentett összegű előrehozott öregségi nyugdíj jár - ideértve az öregségi nyugdíj legkisebb összege szerinti ellátást is - annak, akinek a 9. § (1)-(2) bekezdésében a születési éve szerint meghatározott szolgálati idejéből legfeljebb öt év hiányzik.

Megállapított tényállás

A panaszos korengedményes nyugdíjigényt nyújtott be a Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatósághoz 1997. szeptember 15-én. A munkáltató 1997-től (pontos dátum törölve) a 30/Vh/1995. számú, 1997. július 3-án kelt "Megállapodás"-ában vállalta a korengedményes nyugdíj összegének megtérítését.

Az Igazgatóság a 11-21461/97/03. számú 1997. szeptember 19-én kelt határozatával az igényt a szükséges szolgálati idő hiányában elutasította.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa a vizsgálat során megállapította, hogy az elutasító határozat hibás több szempontból. Egyrészt a panaszos, mivel csak 1997. október 21-én töltötte be 52. életévét, az ezt követő naptól vált jogosulttá előrehozott, korengedményes nyugdíjra, ez azonban nem szerepelt az elutasítás indokai között, másrészt téves volt szolgálati idő hiányára való hivatkozás.

A Fővárosi és Pest Megyei Nyugdíjbiztosítási Igazgatóság az állampolgári jogok országgyűlési biztosa jelzésére, még a vizsgálat befejezése előtt, 1997. november 21-én 11-21461/97/09. számon korengedményes öregségi nyugdíj-megállapító határozatot hozott, 1997. október 21-től kezdődő folyósítási időponttal, a 11-21461/97/03. számú elutasító határozatot pedig hatályon kívül helyezte. A panaszos az I. fokú határozatot megfellebbezte.

A vizsgált során az adott ügy kapcsán általános jogalkalmazási probléma gyanúja merült fel. Tekintettel arra, hogy a jogalkotó és jogalkalmazó rövid úton történő megkeresése nem vezetett eredményre, az állampolgári jogok országgyűlési biztosa a jogalkotói szándék pontosítása érdekében levélben kérte a Munkaügyi Minisztert a vitatott korengedményes nyugdíjról szóló 181/1996. (XII.6.) kormányrendelet előterjesztés szövegének megküldésére (OBH 10375/1997). A Munkaügyi Miniszter a kért előterjesztés megküldésével egyidejűleg  (mely egyértelműen tartalmazta azt a jogalkotói szándékot, hogy az előrehozott, korengedményes nyugdíjra jogosultság esetén a nyugdíj összege maximum 30 %-kal csökkenthető) véleményezésre megküldte a rendelet módosításának tervezetét.

A módosítás indoka az előterjesztés szerint:

A rendelet alkalmazása során felmerült, hogy a csökkentett előrehozott nyugdíj szabályai szerint megállapított korengedményes nyugdíjak számítási szabálya többféleképpen értelmezhető. A vitatott értelmezés a 181/1996. (XII.6.) Korm. rendelet 4. § (3) bekezdés b) pontjának a T. 39. § (10) bekezdésére való utalásából következett. Az egyik értelmezés szerint a nyugdíjcsökkentést a korengedményes nyugdíjazás teljes időszakára, maximum 60 %-os mértékig, a másik - a Kormány eredeti jogalkotói szándékának megfelelő - jogértelmezés szerint a csökkentés maximum 5 évre, max. 30 %-os mértékig történhet.

A rendelet előkészítése során hangsúlyozott szándék, amely a nyugdíjkorhatár emelés által közvetlenül érintett - főként női - korosztályok számára az általános, 5 évnél hosszabb korengedményes nyugdíjazási lehetőséget biztosított, nem érvényesíthető, ha a kedvezmény eredményeként szélsőséges esetben egy 1946-ban született, 32 év szolgálati idővel rendelkező nő 60 %-os, egy 1945-ben született nő 31 év szolgálati idővel 48 %-os nyugdíjcsökkentést kénytelen elszenvedni. Ezért javaslat a vitatott 4. § (3) bekezdés b) pontjának az eredeti szándékot kifejező módosítását indítványozza.

1998. január 1-jétől hatályos a korengedményes nyugdíjazásról szóló 181/1996. (XII.6.) Korm. rendelet módosításáról szóló 251/1997. (XII.20.) Korm. rendelet. Annak érdekében, hogy az 1997. évi korengedményes nyugdíj megállapítása során is egységes értelmezés érvényesüljön a módosított rendelet a folyamatban lévő, illetőleg jogerős határozattal még le nem zárt ügyekben is alkalmazni kell. A jogerős határozattal lezárt ügyekben az illetékes nyugdíjbiztosítási szerv külön kérelem nélkül - hivatalból intézkedik a határozat módosítása és a módosító határozat foganatosítása iránt. 
A vizsgálat eredményesen zárult.

Budapest, 1998. március 18.

Gönczöl Katalin