OBH 10772/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Varga Zs. András
Az eljárás megindítása
	A beadványt tevő az 1997. december 15.-én hivatalomhoz intézett beadványában azt kifogásolta, hogy a Debreceni Orvostudományi Egyetem (a továbbiakban: DOTE) Doktori Tanácsa a korábban megszerzett med. biol. doktori címe PhD-fokozattá átminősítése iránti kérelmét indokolás nélkül, pusztán a szavazás eredményére hivatkozva utasította el. Mivel a beadványban leírt sérelem összefüggésben áll a Magyar Köztársaság Alkotmányának 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelményével, az ügyben a vizsgálatot az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése alapján megindítottam.

A megállapított tényállás
	A beadványt tevő 1991-ben szerzett med. biol. egyetemi doktori címet a DOTÉ-n. A felsőoktatásról szóló 1993. évi LXXX. törvény (a továbbiakban: Feot.) 118. § (4) bekezdése alapján kérte, hogy a DOTE Doktori Tanácsa doktori címét minősítse át PhD tudományos fokozattá. A Doktori Tanács a lefolytatott eljárást követően arról értesítette, hogy a titkos szavazás során nem érte el az átminősítéshez szükséges számú igen szavazatot (a szavazás eredménye 3 igen, 3 nem és 2 tartózkodás volt). A beadványt tevő kérelmére a Doktori Tanács titkára megküldte számára a az ülésről készült emlékeztetőt, mely szerint a kérelmet előterjesztő tanácstag a kijelölt szakértők véleménye alapján támogatta a kérelmet, amelyet végül a Tanács elutasított.
	A beadványt tevő a Doktori Tanács elnökéhez címzett fellebbezésében kifogásolta, hogy az eljárás során megsértették a Feot. 118. § (5) bekezdésének és a DOTE Doktori Szabályzatának előírásait, melyek szerint az egyenértékűsítési kérelmet elutasító határozatot indokolni kell, továbbá 91. § (2) bekezdését, mely szerint (2) a doktori tanácsnak tanácskozási jogú tagja a doktori képzésben részt vevő hallgatók által választott egy képviselő. A Doktori Tanács elnökének válasza szerint az ülésen részt vett egy PhD-hallgató, bár ennek ténye az ülésről készült emlékeztetőből nem derült ki. A válasz szerint továbbá a titkos szavazással hozott az elutasító döntések indoka az, hogy a Doktori tanács tagjainak többsége a tudományos teljesítményt nem tartotta elegendőnek az átminősítéshez. A beadványt tevő ezt követően a DOTE rektorához címzett beadványban kifogásolta, hogy az indokot a Doktori Tanács nem határozat formájában közölte, hanem egyszerű levélben. A rektor úgy foglalt állást, hogy nincs joga a szabályszerűen lefolytatott eljárás alapján hozott döntést megváltoztatni, illetve az újratárgyalást elrendelni.
	A hivatalomhoz intézett beadvány az indokolási kötelezettség elmulasztását kifogásolta azzal, hogy a korábban átminősítettek tudományos működését alapul véve a saját teljesítményét is elegendőnek érzi, továbbá az indokolást nem helyettesítő titkos szavazásos döntéshozatal alkalmatlan és korszerűtlen módszer.

A vizsgálat megállapításai
A Feot. 118. §-a értelmében:
"118. § (1) Az 1984. szeptember 1-je előtt doktori cselekmények alapján szerzett, illetőleg e nap előtt engedélyezett doktori cselekmények alapján később megszerzett egyetemi doktori cím továbbra is viselhető.
(2) Az a személy, aki 1984. szeptember 1-je után egyetemi tudományos fokozatot (doctor universitatis) szerzett, továbbra is használhatja a "dr. univ." megjelölést. (...)
(4) Az (1) és (3) bekezdésben említett doktori cím és a (2) bekezdésben említett egyetemi doktori fokozat (doctor universitatis) birtokosának az adományozó egyetem, amennyiben a doktori fokozat odaítélésére jogosult – kérelemre, és egyedi elbírálás alapján, az általa meghatározott feltételek teljesítése esetén – doktori fokozatot ítélhet oda, illetőleg megállapíthatja annak e törvény szerinti doktori fokozattal való egyenértékűségét. Erre az eljárásra 1997. december 31. után nincs lehetőség.
(5) Amennyiben az egyetem a (4) bekezdésben említett egyenértékűséget megállapítani nem tudja, indokolt határozatban utasítja el a kérelmet. Az elutasító határozat ellen jogorvoslatnak nincs helye."

A DOTE Doktori Szabályzata értelmében pedig:
"13. § (7) Az elutasító döntést indokolni kell, és ezt a döntést közölni kell az országos nyilvántartással..."

Amint azt az OBH 6788/1997., OBH 10374/1997. és OBH 10640/1997. számú ügyekben már megállapítottam, a törvény szerint a doktori fokozat odaítélésével kapcsolatos minden döntés, illetve az erre vonatkozó szabályzat feltételeinek meghatározása az egyetem autonóm döntési jogkörébe tartozik. Az egyetem autonómiájának alapja az Alkotmány 70/F. §-a, amely szerint a Magyar Köztársaság tiszteletben tartja a tudományos élet szabadságát, a tanszabadságot és a tanítás szabadságát. A törvény továbbá a korábban szerzett doktori cím doktori fokozattal egyenértékűségének megállapítását, illetve doktori fokozat odaítélését (a továbbiakban együtt: átminősítést) erre tekintettel, az egyetem jogaként határozza meg - "megállapíthatja", illetve "ítélhet oda". A törvényből tehát nem olvasható ki az egyetemnek olyan kötelessége, melyre tekintettel az átminősítést lehetővé kellene tennie..." Ebből adódóan nyilvánvaló, hogy a korábbi egyetemi doktori fokozat megszerzőinek a törvény nem biztosít alanyi jogosultságot fokozatuk és a PhD fokozat egyenértékűségének kimondásához.
	A DOTE azonban úgy döntött, hogy az egyenértékűsítési eljárást lehetővé teszi. Az erre vonatkozó szabályzat megalkotása által, saját autonóm döntésével alanyi jogot teremtett az érintetteknek arra, hogy az átminősítési eljárást kérelmezzék, továbbá az Alkotmányból eredő és a törvényben megfogalmazott jogosultságával élve meghatározta az átminősítés feltételeit. Az országgyűlési biztosoknak az Alkotmánybíróság álláspontjával azonos állandó gyakorlata szerint, az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében deklarált jogállamiságból fakadó jogbiztonság követelménye terheli a közhatalom olyan birtokosait is, akik jogszabály felhatalmazása alapján saját hatáskörükben szabályoznak alanyi jogokat, illetve ezek gyakorlását, mivel az Alkotmány 77. § (2) bekezdésének rendelkezése értelmében az Alkotmány és az alkotmányos jogszabályok a társadalom valamennyi szervezetére, minden állami szervre és állampolgárra egyaránt kötelezőek. Az Alkotmány tehát védi a DOTE által saját autonóm döntése folytán biztosított alanyi jogokat is, így a jogbiztonság követelménye kiterjed a DOTE által szabályozott eljárásokra is. Állandó értelmezési gyakorlatunk szerint az Alkotmány 57. § (1) bekezdésében a bírósági eljárások vonatkozásában biztosított tisztességes eljáráshoz való jogot irányadónak tekintjük minden más eljárásra is. A szóban forgó esetben a beadványt tevő tisztességes eljáráshoz való joga azért érdemel kiemelt mérlegelést, mert az ügyében hozott döntés ellen a Feot. 118. § (5) bekezdése értelmében az átminősítést elutasító határozat ellen jogorvoslatnak nincs helye.
	A Feot. és a DOTE Doktori Szabályzata előírja az egyenértékűsítési kérelem elutasításáról hozott határozat indokolását, a szavazás arányainak ismertetése pedig nyilvánvalóan nem tekinthető tartalmi indokolásnak. Megállapítottam ezért, hogy a DOTE Doktori Tanácsának a beadványt tevő kérelme ügyében hozott döntéséről szóló értesítése nem tett eleget a törvény és a Doktori Szabályzat előírásainak. A döntés tartalmi indokolásának kötelezettségét nyilvánvalóan nem helyettesíti a Doktori Tanács elnökének tájékoztatása arról, hogy ilyen esetekben mit kell a döntés indokának tekinteni. A leírtakra tekintettel megállapítottam, hogy a DOTE Doktori Tanácsa a törvényben és a Doktori Szabályzatban előírt indokolási kötelezettségének elmulasztása által visszásságot okozott a jogbiztonság alkotmányos követelményével, illetve a beadványt tevőnek a tisztességes eljáráshoz való jogával összefüggésben.

	A döntés tartalmi megváltoztatására vonatkozó, vagy ezzel járó intézkedésre nem kérhetem a tudományos kérdésben dönteni hivatott, és az Alkotmány már hivatkozott 70/F. §-a értelmében döntésében nem befolyásolható Doktori Tanácsot. A döntés tartalmi megváltoztatására a Feot 118. § (4) bekezdése szerint 1997. december 31-e után már elvi lehetőség sincs. A beadványt tevő értesült továbbá a döntés tényleges indokáról, és más indok egy újabb határozatban sem születne. A beadványt tevő ügyében ezért ajánlással nem élek.
	Felhívom azonban a DOTE rektorának a figyelmét arra, hogy az eljárási szabályok maradéktalan betartása felsőoktatási intézmények rendkívül szűk jogorvoslati lehetőséget biztosító eljárásaiban alkotmányos követelmény, melynek megsértését az érintettek alkotmányos jogaival összefüggésben minden esetben visszásságként kell értékelnem.

Budapest, 1998. december 7.

Dr. Polt Péter