OBH 10730/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása

A panaszos beadványában sérelmezte, hogy az önkormányzat elutasította lakásfenntartási támogatás iránti kérelmét. Kifogásolta továbbá, hogy a jogosultság első hónapjában a gyermekvédelmi támogatás összegének csak a felét kapta meg.

Megállapított tényállás

A vizsgálat során tájékoztatást kértem az érintett önkormányzattól a panaszosnak nyújtott támogatásokkal kapcsolatban. A panaszos férje munkanélküliek jövedelempótló támogatásában részesül, melynek folyósítását 1997 óta munkaviszony létesítésére tekintettel több alkalommal szüneteltette az önkormányzat. 1998. januárjában egyszeri átmeneti segélyt állapított meg a polgármester a panaszos férje részére. A család lakásfenntartási támogatás iránti kérelmeit az önkormányzat 1997 januárjában és októberében is elutasította. A második elutasító határozat ellen az ügyfél fellebbezett, de a polgármester határozatát a képviselő-testület helybenhagyta. Az elutasítás indoka az volt, hogy a család a havi nettó jövedelmének kevesebb, mint 20%-át  fordítja fűtésre. 

A panaszos 1997. november 3-án kereste fel a polgármesteri hivatalt és még ezen a napon kitöltve leadta azt a nyomtatványt, mely gyermekvédelmi támogatás kérelmezésére szolgál. Az ügyintéző a kitöltött nyomtatványt nem fogadta el, mivel a mellékletek közül hiányzott a panaszos férje részére szóló igazolás a munkaügyi központtól. Az említett igazolás november 14-én érkezett meg a panaszos családjához, a gyermekvédelmi támogatás iránti kérelem beadása és iktatása ezen a napon történt. A kérelemre a polgármester 1997. november 15. napjától kezdődően havi 6900 forint rendszeres gyermekvédelmi támogatást állapított meg. A panaszos részére az önkormányzat novemberben 3680 forintot fizetett ki rendszeres gyermekvédelmi támogatás címén.

Alkalmazott jogszabályok
1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról
38. § (1) A települési önkormányzat lakásfenntartási támogatást nyújthat annak a családnak vagy személynek, aki a településen elismert minimális lakásnagyságot és minőséget meg nem haladó lakásban vagy nem lakás céljára szolgáló helyiségben lakik és lakás hasznosításából származó jövedelemmel nem rendelkezik.
(2) A lakásfenntartási támogatás megállapításának feltételeit, valamint a településen elismert minimális lakásnagyságot és minőséget a települési önkormányzat rendeletében határozza meg.
(3) Különösen indokolt a lakásfenntartási támogatás akkor, ha
a) a lakásfenntartás indokolt havi költsége eléri vagy meghaladja a háztartás havi összjövedelmének 35%-át,
b) a lakás fűtési költségének havi összege eléri vagy meghaladja a háztartás havi összjövedelmének 20%-át
és a háztartásban az egy főre jutó havi jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének kétszeresét.
(4) Költségeken
a) a (3) bekezdés a) pontjának alkalmazásában a lakbért vagy albérleti díjat, a lakáscélú pénzintézeti kölcsön törlesztőrészletét, a fűtés díját, illetve költségét, a csatornahasználati díjat, a szemétszállítás költségeit, valamint az önkormányzat rendeletében meghatározott mértékig a villanyáram, a víz- és gázfogyasztás költségeit, továbbá, ha az önkormányzat rendelete lehetővé teszi, a lakáskarbantartás költségeit,
b) a (3) bekezdés b) pontjának alkalmazásában a lakás fűtéséhez felhasznált hőenergia fűtési szezonban felmerülő - az önkormányzat rendeletében elismert - költségének, díjának 1/6-át
1997. évi XXXI. törvény a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról
19. § (1) A rendszeres gyermekvédelmi támogatás (a továbbiakban: rendszeres támogatás) célja, hogy elősegítse a gyermek családi környezetben történő ellátását, nevelését és megelőzze a gyermek kiemelését a családból.
(2) A települési önkormányzat képviselő-testülete a gyermeket rendszeres támogatásban részesíti, ha a gyermeket gondozó családban az egy főre jutó havi jövedelem összege nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét (a továbbiakban: öregségi nyugdíj legkisebb összege), és a családban történő nevelkedés nem áll a gyermek érdekével ellentétben.
20. § (1) A rendszeres támogatás iránti kérelmet a szülő vagy más törvényes képviselő a lakóhelye szerint illetékes települési önkormányzat polgármesteri hivatalánál vagy az önkormányzat rendeletében meghatározott szervnél terjeszti elő.
(2) A rendszeres támogatás havi összege - gyermekenként - nem lehet kevesebb mint az öregségi nyugdíj legkisebb összegének 20%-a.
(3) Ha a rendszeres támogatást jogerősen megállapítják, az a kérelem benyújtásától esedékes. A folyósítás időtartama a feltételek fennállásáig tart. A rendszeres támogatásra való jogosultság feltételeit a települési önkormányzat évente legalább egyszer felülvizsgálja.
1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól
"16. § (2) A kérelemhez csatolni kell a jogszabályban előírt mellékletet. Mellékletként az ügyféltől nem lehet olyan adat igazolását kérni, amelyet a közigazgatási szerv jogszabállyal rendszeresített nyilvántartásának tartalmaznia kell [27. § (3) bek.]."

Érintett alkotmányos jogok

Alkotmány 2. § (1) "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

Alkotmány 70/E. § "(1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg."

A vizsgálat megállapításai

A vizsgálat során megküldött dokumentumokból megállapítható, hogy az önkormányzat a jogszabályoknak megfelelően járt el, amikor a lakásfenntartási támogatás iránti kérelmet elutasította. Jogszabályt sértett azonban az önkormányzat akkor, amikor a november 3-án beadott kérelmmel kapcsolatban nem iktatás után szólította fel az ügyfelet hiánypótlásra, hanem a kérelmet visszaadta és így a rendszeres gyermekvédelmi támogatást csak november 15-től állapította meg.

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény szerint a kérelemhez csatolni kell a jogszabályban előírt mellékelteket. Ha az ügyfél a jogszabályban előírt mellékleteket nem csatolja, fel kell hívni arra, hogy azokat pótolja. A mellékletek csatolását kérő levélben a közigazgatási szerv határidőt állapít meg a pótlásra, és figyelmezteti az ügyfelet arra, hogy milyen következményei lesznek annak, ha a felhívásnak határidőre nem tesz eleget. Ilyenkor az ügyintézési határidő a mellékletek becsatolásáig, illetőleg a határidő végéig szünetel. Megállapítható tehát, hogy a törvény nem teszi lehetővé a kérelem átvételének megtagadását, hanem az ott kifejtettek szerint a kérelmet a hatóság ügyintézőjének át kell vennie, majd amennyiben szükséges intézkednie kell a hiánypótlás iránt. A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. törvény szerint ha a rendszeres támogatást jogerősen megállapítják, az a kérelem benyújtásától esedékes. Ha az ügyintéző a jogszabályi rendelkezéseknek megfeleően járt volna el, akkor a rendszeres gyermekvédelmi támogatást a panaszos részére november elejétől állapíthatta volna meg az önkormányzat. 

Az Alkotmánybíróság 9/1992. (I. 30.) AB határozata szerint: "A jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. ... a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. Csak formalizált eljárás szabályainak követésével keletkezhet érvényes jogszabály, csak az eljárási normák betartásával működnek alkotmányosan a jogintézmények." Ugyanakkor - mint azt korábbi vizsgálataim során megállapítottam (OBH 8687/1996., OBH 8263/1996.) - a jogállamiság alkotmányos elvéből fakadó jogbiztonság követelménye az állampolgárokat csak közvetve érinti az állami szabályozó rendszeren keresztül. A nem megfelelő hatósági eljárás sérti a jogbiztonság elvét, az állampolgár tekintetében alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság azonban csak akkor keletkezik, ha az állampolgárt érdeksérelem éri, vagy a hatósági magatartás más alkotmányos jog sérelmével jár.

A szociális biztonsághoz való joggal összefüggésben akkor van mód visszásság megállapítására, ha az önkormányzat teljesen ellátatlanul hagyja a területén élő lakosságot, nem gondoskodik a helyi szociális ellátórendszer kialakításáról. Eljárási jogszabálysértés szintén vezethet - a jogállamiság alkotmányos elvéből fakadó jogbiztonság követelménye, vagy a jogorvoslathoz való jog sérelme mellett - a szociális biztonsághoz való joggal kapcsolatban visszássághoz, ha  az ügyfél nem kapja meg a neki járó ellátást, vagy nem lehet meggyőződve arról, hogy a körülményeit az előírásoknak megfelelően vizsgálta meg az eljáró államigazgatási szerv és ezért ellátatlanul marad. Jelen esetben tehát a jogállamiság alkotmányos elvéből fakadó jogbiztonság követelménye mellett a szociális biztonsághoz való jog sérelme is megállapítható, hiszen a panaszos részére - az ügyintéző mulasztása miatt - fél hónappal később állapították meg a rendszeres gyermekvédelmi támogatást és az első hónapban ennek megfelelően nem fizették ki a támogatás teljes összegét.

Ajánlás

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján a következő ajánlást teszem:

Az alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság orvoslása érdekében az önkormányzat vizsgálja meg annak lehetőségét, hogy milyen módon tudja a panaszos számára az elmaradt összeget kifizetni.

Budapest, 1999. október 29.

Dr. Polt Péter