OBH 10661/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kunné dr. Simonyi Anna
Kapcsolódó ügyek: 2894/1997; 6759/1997; 8800/1997; 9104/1997.

Az eljárás megindulása:
Hivatalunkhoz több beadvány érkezett, melyben út építését engedélyező határozatot, s így az út nyomvonalát sérelmezték a meglévő, illetőleg újonnan kialakítandó út mentén fekvő ingatlanok tulajdonosai.
A panaszosok kifogásolták, hogy sem az engedélyezési eljárásról, sem az építési engedélyt megadó határozatról nem értesítették őket, azokról csak az építési munkálatok kivitelezésekor szereztek tudomást. Más ügyekben (bár a konkrét panasz a megépített út minőségét kifogásolta, továbbá az út megépítése mellett, illetve ellene irányult - 2894/1997., 8800/1997.) a bekért iratokból kitűnt, hogy a határozatról az ingatlantulajdonosok nem értesültek.
Azzal, hogy a tulajdonosok nem értesültek a határozatokról, felmerült annak lehetősége, az Alkotmány 57. § /5/ bekezdésében rögzített azon alkotmányos jogelv, hogy a Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti, sérülhet.  
 
Fentiek  miatt az állampolgári jogok  országgyűlési  biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § /2/ bekezdése alapján vizsgálatot rendeltem el.

Megállapított tényállás:
1.) Az OBH 2894/1997. sz. ügyben a Salgótarján, Mezei út építését (annak az engedélytől eltérő kivitelezését) kifogásolta panaszos. Megállapítást nyert, hogy a műszaki engedély engedélyezési dokumentáció szerint történt panaszos ingatlana előtt az út építése, így a panasz elutasításra került. Megállapítható volt ugyanakkor a csatolt engedélyező határozatból, hogy az útépítéssel érintett ingatlantulajdonosok nem kaptak értesítést.

2.) Az OBH 6759/1997. sz. ügyben a Fővárosi Főpolgármesteri Hivatal a 10-1589/96. sz. határozatával engedélyezte a Schiller Opel Autóház Kft részére az útépítést a XIII. ker. Tahi utca - Váci út - Madarász utca között.

3.) Az OBH 8800/1997. sz. ügyben Kaposvár-Toponár közötti út szélesítésének engedélyezése történt. Ebben az ügyben panaszosok egy része az út megépítése, míg másik része a nyomvonal megváltoztatása érdekében fordult hivatalunkhoz.

4.) Az OBH 9104/1997. sz. ügyben a Kazincbarcika, Egressy Béni út 43. sz. előtt (a PENNY MARKET Áruházhoz vezető) út építését sérelmezték a társasház tulajdonosai, melyre az építési engedélyt a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közlekedési Felügyelet az 5-1164-3/1997. sz. határozatával adta meg.

Valamennyi ügyben panaszosok kifogásolták, hogy nem értesítették őket az építési engedélyt megadó határozatról, ezért nem élhettek jogorvoslati jogukkal, álláspontjukat nem ismertethették, illetőleg a csatolt iratokból kitűnt, hogy út építését engedélyező határozatról nem értesültek az ingatlantulajdonosok.

A vizsgálat megállapításai:
Valamennyi ügyben megállapítható volt, hogy az engedélyező hatóságok eljárása megfelelt az érvényben lévő jogszabályoknak.
Ugyanakkor az utak építésének és a forgalom részére való átadásának hatósági engedélyezéséről szóló 8/1970 (XI. 13.) KPM-ÉVM együttes rendelet előírásaiból következően az utak mentén lévő ingatlanok tulajdonosai az út építési, átalakítási  eljárásából, amennyiben az ingatlanok területét az nem érinti, ki vannak zárva.

A hivatkozott rendelet 8-11. §-ai tartalmazzák a helyszíni bejárás szabályait.

Az /1/ bekezdés szabályozza azt az esetet, amikor kötelező helyszíni bejárást tartani, még pedig akkor, ha a létesítmény építése nem kizárólag közterületen vagy a sajáthasználatú út építése nem kizárólag az építtető kezelésében (tulajdonában, használatában) álló területen történik.

A /2/ bekezdés értelmében az engedélyező hatóság más esetben is tarthat helyszíni bejárást, ha a kérelem elbírálásához a helyi viszonyok ismerete szükséges.

A 9. § /1/ bekezdés értelmében a helyszíni bejárásra legalább 8 nappal a kitűzött időpont előtt meg kell hívni az építtetőt, a tervezőt, az érdekelt szakhatóságokat (4. §), továbbá az útépítéssel érintett ingatlanok és létesítmények tulajdonosait (kezelőit, használóit). A szakhatóságokhoz intézett meghívóhoz csatolni kell a hozzájárulásuk megadásához szükséges mellékleteket. A meghívó közlése az érintett ingatlanok és létesítmények tulajdonosaival (kezelőivel, használóival) – a települési önkormányzat képviselő-testülete útján – közszemlére tétellel vagy a helyben szokásos más módon is történhet.

A /2/ bekezdés értelmében a meghívottak távolmaradása a helyszíni bejárás megtartását nem akadályozza. A meghívóban erre utalni kell. Figyelmeztetni kell továbbá a meghívottakat, hogy észrevételeiket a bejárás előtt az engedélyező hatóságnál írásban vagy a bejárás alkalmával szóban előadhatják. A meghívottak részére lehetővé kell tenni, hogy a tervekbe betekinthessenek.
Ugyanakkor, amennyiben nem kell, csak lehet helyszíni bejárást tartani, a hatóságra rá van bízva annak megtartása, s az érdekelt tulajdonosoknak az eljárásba bevonása.

Az említett rendelet 21. §-a rendelkezett a határozatok közléséről. Ezt a szakaszt a 94/1991. (VII. 23.) Kormányrendelet 6. § /2/ bekezdése d./ a. pontja helyezte hatályon kívül.
Az eredeti jogszabályi előírás összhangban állt a 9. § /1/ bekezdésben foglaltakkal, azaz:
"Az engedélyezési eljárás során hozott határozatokat az érdekeltekkel - az előmunkálati engedélyt tartalmazó határozatot az érintett községi (város) tanács végrehajtó bizottsága (igazgatási) szakigazgatási szervével is - általában írásban kell közölni. Az építést engedélyező határozat az érintett ingatlanok és létesítmények tulajdonosaival (kezelőivel, használóival) a községi (városi) tanács végrehajtó bizottsága útján közszemlére tétellel vagy a helyben szokásos más módon is közölhető."

Az idézett jogszabályhely hatályon kívül helyezésével a jogszabály-alkotó alkotmányos visszásságot keletkeztetett azzal, hogy megfosztotta az út építésével érintett ingatlantulajdonosokat a  jogorvoslat igénybevételének lehetőségétől.
Szükségesnek tartom felhívni a jogszabályalkotó figyelmét az 1998. január 1-én hatályba lépő, az épített környezet alakításáról és védelméről szóló 1997. évi LXXVIII. törvényre, mellyel összhangba kell hozni a miniszteri együttes rendeletet.
Az említett törvény hatályba léptető rendelkezései ugyanis mind az 1964. évi III. törvényt, mind az annak végrehajtására kiadott 30/1964. (XII. 2.) Kormányrendelet  hatályon kívül helyezi.
A terület-felhasználási engedélyezésről szóló 1/1968. (I. 11.) ÉVM rendelet pedig a Kormányrendelet 27. §-ában adott felhatalmazáson alapul.

Ajánlások:

Fentiekben kifejtettek alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 25. §-a alapján felhívom a Közlekedési, Hírközlési és Vízügyi minisztert, hogy kezdeményezze

1.) a 8/1970 (XI. 1.3) KPM-ÉVM együttes rendelet olyan módosítását, mellyel a jogszabály alkotmányos visszássága kiküszöbölhető.

2.) a miniszteri együttes rendelet összhangba hozását a magasabb szintű jogszabállyal.

Budapest, 1998.

Gönczöl Katalin