OBH 10627/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása

A panaszos a beadványában sérelmezte, hogy az önkormányzat nem részesíti támogatásban és kérelmeire szóbeli elutasítás a válasz.

Megállapított tényállás

A vizsgálat során megkerestem az érintett önkormányzatot és tájékoztatást kértem a panaszos kérelmeinek elintézésével kapcsolatban. A panaszos 1997. január 2-án a következő tartalmú írásbeli kérelemmel fordult az önkormányzathoz: "Kérem a tisztelt szociális osztályt, hogy részemre biztosítson rendszeres szociális segélyt...". Az önkormányzat az ügyfél kérelmére 1997. február 6-án az alábbi tartalmú tájékoztató levéllel válaszolt: "Ügyosztályomhoz írt levelére - melyben segélyezését kéri - az alábbi tájékoztatást adom: Az 1993. évi III. tv. módosításáról szóló 1996. évi CXXVIII. tv. rendelkezik az aktív korú nem foglalkoztatottak rendszeres szociális segélyezéséről. A folyósítás feltételrendszerét az önkormányzat rendeletben fogja szabályozni, és annak hatálybalépése után nyílik lehetőség a segélyezésre. Leírtaknak megfelelően kérem, hogy április hó elején ügyében személyesen szíveskedjen ügyosztályomat felkeresni." 

Ezt követően a panaszos felkereste az önkormányzat szociális osztályát, ahol szóban közölték vele, hogy nem jogosult rendszeres szociális segélyre. Az önkormányzat hivatalomhoz írt levele szerint az ügyfél szóbeli tájékoztatást kapott a rendszeres szociális segély megállapításához szükséges feltételekről. Az önkormányzat a hivatalomhoz küldött leveléhez szóbeli kérelemről készült jegyzőkönyvi másolatot nem mellékelt. 

A panaszos 1997. június 24-én ismét pénzbeli támogatás iránti, írásbeli kérelmet nyújtott be, melyre az önkormányzat nem válaszolt. A panaszos 1997. augusztus 1-jén átmeneti segély iránti kérelemhez szükséges nyomtatványt adott be, de a döntéshozatalhoz szükséges iratok benyújtásának hiánya miatt az önkormányzat két alkalommal hiánypótlásra szólította fel, augusztus 12-én és szeptember 9-én. A panaszos a kétszeri felhívásnak nem tett eleget, ezért az önkormányzat 1997. december 1-jén kelt határozatával megszüntette az eljárást.

Alkalmazott jogszabály

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól

"4. § (1) A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve - kérelemre vagy hivatalból - utasítja."

"16. § (1) A közigazgatási szervhez államigazgatási ügyben kérelmet szóban vagy írásban lehet benyújtani. Jogszabály előírhatja, hogy az ügyfél a kérelmét az erre a célra rendszeresített nyomtatványon nyújtsa be.
(2) A kérelemhez csatolni kell a jogszabályban előírt mellékletet. Mellékletként az ügyféltől nem lehet olyan adat igazolását kérni, amelyet a közigazgatási szerv jogszabállyal rendszeresített nyilvántartásának tartalmaznia kell [27. § (3) bek.].
(3) A kérelmet tartalma szerint kell elbírálni. A kérelem elintézését nem lehet megtagadni azért, mert elnevezése nem egyezik a tartalmával."

"27. § (1) Az ügyfélnek joga van ahhoz, hogy az eljárás során írásban vagy szóban nyilatkozatot tegyen, vagy a nyilatkozattételt megtagadja. Ha az ügyfél nem nyilatkozik, vagy a kért adatot nem közli, a közigazgatási szerv a rendelkezésére álló adatok alapján dönt, vagy az eljárást megszünteti. Erre az ügyfelet figyelmeztetni kell."

"42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.
43. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell:
a) az eljáró közigazgatási szerv megnevezését, az ügyfél nevét és lakóhelyét (székhelyét), az ügy számát, tárgyának és ügyintézőjének megjelölését,
b) a rendelkező részben a közigazgatási szerv döntését, továbbá a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről való tájékoztatást,
c) az indokolásban a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat; az ügyfél által felajánlott, de mellőzött bizonyítást és a mellőzés indokait; az eljárt szakhatóságok megnevezését és azokat a jogszabályokat, amelyek alapján a közigazgatási szerv a határozatot hozta,
d) a határozat hozatalának helyét és idejét, a határozat aláírójának nevét, hivatali beosztását és a közigazgatási szerv bélyegzőlenyomatát."

Érintett alkotmányos jogok

Alkotmány 2. § "(1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

Alkotmány 57. § "(5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti."

Alkotmány 70/E. § "(1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg."

A vizsgálat megállapításai

A beküldött iratokból megállapítható, hogy az önkormányzat jogszerűen szüntette meg az átmeneti segély iránti kérelem nyomán indult eljárást. Jogszabály előírhatja az ügyfélnek olyan mellékletek csatolásának kötelezettségét, melyek a tényállás tisztázásához szükséges tényeket, adatokat tartalmazzák. A mellékletek csatolását kérő levélben a közigazgatási szerv határidőt állapít meg a pótlásra, és figyelmezteti az ügyfelet arra, hogy milyen következményei lesznek annak, ha a felhívásnak határidőre nem tesz eleget. Ha az ügyfél a mellékleteket a hiánypótlási felhívás ellenére sem csatolja, akkor a közigazgatási szerv a rendelkezésre álló adatok alapján dönt, vagy az eljárást megszünteti. Az önkormányzat levelében eleget tett ezeknek a követelményeknek, tehát az eljárást a jogszabályoknak megfelelően szüntette meg. 

A vizsgálat során megállapítottam, hogy az önkormányzat megsértette az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény azon rendelkezését, mely szerint a közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni, amikor a panaszos 1997. június 24-én benyújtott kérelmére nem válaszolt. Az Alkotmánybíróság 72/1995. (XII. 15.) AB határozata szerint az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás előre kiszámítható legyen. A közigazgatásnak alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon.

Szintén az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény rendelkezéseit sértette az önkormányzat eljárása, amikor az ügyfél két kérelmére nem határozattal, hanem tájékoztató levéllel, illetve szóbeli tájékoztatással válaszolt. Az említett törvény szerint a közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz. Amennyiben a közigazgatási szerv döntése megfelel a határozattal szemben támasztott tartalmi követelményeknek, határozatnak kell tekinteni akkor is, ha formája vagy elnevezése más. A határozatok tartalmi követelményeit az említett törvény felsorolja, azonban ezeknek az önkormányzat által mellékelt tájékoztató levél nem felelt meg.

Az ügyfél kérelmének válasz nélkül hagyása és a kérelmekre határozat helyett tájékoztató levéllel történő válaszadás az Alkotmányban biztosított jogorvoslathoz való joggal és a jogállamiság alkotmányos elvéből fakadó jogbiztonság követelményével összefüggésben okozott visszásságot. Megállapítható a szociális biztonsághoz való jog sérelme is, hiszen a panaszos rendszeres szociális segély iránti kérelmére végső soron csak szóban kapott választ, ami nem garantálja, hogy az önkormányzat megvizsgálta a rendszeres szociális segélyezés feltételeit. 

Ajánlás

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján a következő ajánlást teszem:

Az alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság jövőbeni elkerülése érdekében az önkormányzat tartsa be az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény szabályait és az ügyfelek kérelmeire határozattal válaszoljon.

Az alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság orvoslása érdekében az önkormányzat vizsgálja meg a panaszos rendszeres szociális segélyezésének lehetőségét. 

Kérem a helyi önkormányzat polgármesterét, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (2) bekezdése értelmében az ajánlással kapcsolatos érdemi állásfoglalásáról 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjék.

Budapest, 1999. szeptember 14.

Dr. Polt Péter