OBH 10536/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr.Kiss László

Az eljárás megindulása:
	A panaszos - a Miskolci Rendőr Szakközépiskola első éves hallgatója - azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert a Szakközépiskola parancsnokának tájékoztatása szerint első éves hallgatók nem lehetnek a Független Rendőr Szakszervezet (FRSZ) tagjai. A beadvány alapján  az 1993. évi LIX. tv. 17. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében.

Érintett alkotmányos jog:
Egyesülési jog (Alk. 63. § (1) bekezdés)  A Magyar Köztársaságban az egyesülési jog alapján mindenkinek joga van a törvény által nem tiltott célra szervezeteket létrehozni, illetőleg azokhoz csatlakozni.
Érdekvédelemhez való jog (Alk. 70/C. § (1) bekezdés) Mindenkinek joga van ahhoz, hogy gazdasági és társadalmi érdekeinek védelme céljából másokkal együtt szervezetet alakítson vagy ahhoz csatlakozzon.
     
Alkalmazott jogszabályok:
1949. évi XX. törvény A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA
8. § (1) A Magyar Köztársaság elismeri az ember sérthetetlen és elidegeníthetetlen alapvető jogait, ezek tiszteletben tartása és védelme az állam elsőrendű kötelessége.
(2) A Magyar Köztársaságban az alapvető jogokra és kötelességekre vonatkozó szabályokat törvény állapítja meg, alapvető jog lényeges tartalmát azonban nem korlátozhatja.  
 
1993. évi XXXI. törvény az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló, Rómában, 1950. november 4-én kelt Egyezmény és az ahhoz tartozó nyolc kiegészítő jegyzőkönyv kihirdetéséről
11. Cikk - Gyülekezés és egyesülés szabadsága
1. Mindenkinek joga van a békés célú gyülekezés szabadságához és a másokkal való egyesülés szabadságához, beleértve érdekei védelmében a szakszervezetek alapítását és az azokhoz való csatlakozásnak a jogát.
2. E jogok gyakorlását csak a törvényben meghatározott, olyan korlátozásoknak lehet alávetni, amelyek egy demokratikus társadalomban a nemzetbiztonság vagy közbiztonság, a zavargás vagy bűnözés megakadályozása, a közegészség, az erkölcsök, illetőleg mások jogai és szabadságai védelme érdekében szükségesek. Ez a Cikk nem tiltja, hogy e jogoknak a fegyveres erők, a rendőrség vagy az államigazgatás tagjai által történő gyakorlását a törvény korlátozza.

1989. évi II. törvény az egyesülési jogról
1. § Az egyesülési jog mindenkit megillető alapvető szabadságjog, amelyet a Magyar Köztársaság elismer, és biztosítja annak zavartalan gyakorlását. Az egyesülési jog alapján mindenkinek joga van arra, hogy másokkal szervezeteket, illetőleg közösségeket hozzon létre vagy azok tevékenységében részt vegyen.

8/1998. (II. 18.) BM-MKM együttes rendelet a rendőr szakközépiskolák, a pedagógusok és a tanulók jogállásáról
A közoktatásról szóló 1993. évi LXXIX. törvény (a továbbiakban: Kt.) 122. §-ának (6) és (9) bekezdésében kapott felhatalmazás alapján a következőket rendeljük el:
1. § E rendelet hatálya kiterjed a rendőr szakközépiskolákra (a továbbiakban: szakközépiskola), a szakközépiskolák fenntartásában érintett szervezetekre és személyekre, valamint a szakközépiskolák pedagógusaira és tanulóira.
2. § E rendelet alkalmazásában
a) ösztöndíjas szakközépiskolai tanuló: a szakközépiskolába felvételt nyert és az Országos Rendőr-főkapitánysággal szerződést kötött, rendőri pályára készülő személy;
b) kettős jogállású szakközépiskolai tanuló: a szakközépiskola második éves tanulója, aki próbaidőre a hivatásos állományba nyert kinevezést.

BH1993. 120. A társadalmi szervezet autonómiája körébe tartozik annak meghatározása, hogy milyen feltételek mellett teszi lehetővé a tagként való felvételt, az ilyen korlátozó feltétel nem sérti az egyén egyesülési jogát [1989. évi II. tv. 6. § (1) bek., 10. § (1) bek.].

BH1993. 54. A társadalmi szervezet maga határozza meg a működés rendjét és e szabályok érvényesítésének biztosítékait [1989. évi II. tv. 3. § (1) bek.].

BH1997. 250. A társadalmi szervezet - a törvények keretei között - maga határozza meg működésének szabályait és e szabályok megsértésének következményeit [1989. évi II. tv. 6. § (1) bek., 10. § (1) bek., 11. §, 12. §, 16. § (2) bek. a) pont. KK 1. sz.].

Megállapított tényállás:
	A panaszos tanulmányainak megkezdését követően belépett a Független Rendőr Szakszervezetbe és az Alapszabálynak megfelelően befizette az egyszeri alapítói díjat.
	1997. november 12-én egy diák önkormányzati ülésen az iskola parancsnoka arról tájékoztatta a hallgatókat, hogy az elsőévesek nem lehetnek az FRSZ tagjai, mert ez ellentétes a Munka Törvénykönyvével. Mivel polgári jogi szerződést kötöttek az Országos Rendőrfőkapitánysággal, ezért a belépésük törvénytelen, függetlenül attól, hogy mi van az FRSZ Alapszabályában leírva. A parancsnok hivatkozott az ORFK Hivatala vezetőjének állásfoglalására is, amely azonban a szakszervezeti tagság után járó és a szolgálati törvényben biztosított munkaidő kedvezményre vonatkozik.
	A panaszos az országgyűlési biztos állásfoglalását kérte arról, hogy
1. Megtilthatja-e alkotmányos keretek között bármely munkahelyi vezető az egyesülési jog gyakorlását és kérhet-e a szakszervezeti hovatartozásról írásos nyilatkozatot. 
2. Az FRSZ jogosult-e a hallgatói jogviszonyban álló tagjai után munkaidőkedvezmény igénybevételére.
3. Kérte, hogy az országgyűlési biztos állásfoglalásáról az országos rendőrfőkapitányt tájékoztassa.
 
A vizsgálat megállapításai:
	A panaszos beadványa ügyében tájékoztatást kértem az ORFK Személyügyi Szolgálat vezetőjétől. A tájékoztatás megerősítette, hogy az ORFK álláspontja szerint a Szakközépiskolák első éves hallgatói nem lehetnek az FRSZ tagjai. Az első éves hallgatók tanulói jogviszonyban állnak az iskolákkal, és a rendőrséggel kötött polgári jogi szerződés alapján vesznek részt a rendőri képzésben. Érdekeiket a diákönkormányzat biztosítja. Ez nem akadálya annak, hogy a tanulók más szervezeteknek tagjai legyenek, amennyiben azok megfelelnek az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. tv. rendelkezéseinek. Tagsági jogviszonyukról nem kötelesek számot adni.
	Az ORFK álláspontját arra alapította, hogy az FRSZ Alapszabályának 15. pontja szerint: "Az FRSZ teljes jogú tagjai lehetnek: a Rendőrség, a Belügyminisztérium és irányítása alá tartozó szervek dolgozói, nyugdíjasai és ezen szervekkel tanulmányi szerződésben állók, akik elfogadják az FRSZ Alapszabályát és eleget tesznek az abban foglaltaknak." Véleményük szerint az első éves szakközépiskolai hallgatók egyik feltételnek sem felelnek meg, ugyanis nem tekinthetők sem a rendőrség, sem a Belügyminisztérium dolgozóinak, valamint az ORFK-val nem tanulmányi, hanem polgári jogi szerződést kötöttek.
	Az ORFK álláspontja nem helytálló. Az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény szerint az egyesülési jog mindenkit megillető alapvető szabadságjog, amelyet az emberi jogok és az alapvető szabadságok védelméről szóló Egyezmény szerint csak törvényben meghatározott korlátozásoknak lehet alávetni. A társadalmi szervezet autonómiája körébe tartozik annak meghatározása, hogy milyen feltételek mellett teszi lehetővé a tagként való felvételt, tehát ennek az ORFK részéről történő korlátozása sérti az egyesülési szabadságot és az érdekképviselethez való jogot. 
	Irreleváns az ORFK hivatkozása arra, hogy a hallgatók az ORFK-val nem tanulmányi, hanem polgári jogi szerződést kötöttek, ezért nem felelnek meg a szakszervezet Alapszabályában írott feltételeknek. Erre hivatkozva nem vonható kétségbe a hallgatók szakszervezethez csatlakozási joga. Az egyesülési jog tartalmát tekintve olyan szabadságjog, amelyet nem az állam "adományoz", hanem a népszuverenitásból következően mindenkit - bármilyen feltétel és megkülönböztetés nélkül - megillet. A tagsági viszony létesítésének és megszűnésének feltételeit a társadalmi szervezetek határozzák meg, az erre vonatkozó szabályok értelmezése az önkormányzatiság elve alapján szintén a hatáskörükbe tartozik.
    A Független Rendőr Szakszervezet a hallgatói jogállású tagokat is teljes jogú tagoknak tekinti.    
   	A szakszervezeti tisztségviselők munkaidő-kedvezményére a szolgálati törvény (Hszt.) rendelkezései az irányadók. A munkaidő-kedvezmény a szervezeti egységnél szolgálati viszonyban álló szakszervezeti tagok létszáma alapján jár. Az első éves szakközépiskolai hallgatók nem állnak szolgálati jogviszonyban, ezért utánuk, tagságuk esetén sem vehető igénybe munkaidő-kedvezmény. Az ORFK ezzel kapcsolatos álláspontja tehát jogszerű.
	A fentiek alapján megállapítottam, hogy a szakközépiskolák első éves hallgatói - a szakszervezet áláspontjára tekintettel - teljes jogú tagjai lehetnek a Független Rendőr Szakszervezetnek, az ORFK ezzel kapcsolatos állásfoglalása sérti az egyesülési és az érdekképviselethez való jogot, ezáltal alkotmányos jogokkal összefüggő visszásságot okoz.
	Ajánlás:
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján ajánlom az országos rendőrfőkapitánynak, hogy a rendőr szakközépiskolák parancsnokai részére adjon ki állásfoglalást, amelyben az első éves hallgatók szakszervezeti tagságával kapcsolatos alkotmányos visszásságot orvosolja.

Budapest, 1999. március 30.

Dr. Polt Péter