OBH 10515/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Somosi György

Az eljárás megindítása

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában előadta, hogy lakása közvetlenül a Kolibri Színház színpada, illetve öltözője mellett helyezkedik el, emiatt állandó zajhatás éri. Előadta továbbá, hogy a Polgármesteri Hivatal elrendelte a lakás és a színpad közötti hangszigetelés elvégzését, amely azonban nem történt meg.

Vizsgálatomat az egészséges környezethez való alkotmányos jog sérelmének gyanúja miatt indítottam meg.

Vizsgálatom során a rendelkezésemre bocsátott iratok tanulmányozásán kívül megkerestem Budapest VI. kerületének jegyzőjét, akitől álláspontjáról és a megtett intézkedésekről kértem tájékoztatást.

A megállapított tényállás

A Polgármesteri Hivatal Építésügyi Irodája lakossági panaszbejelentés alapján zajszakértői véleményt készíttetett. Ennek ismeretében hozta meg az Iroda 1996. november 20-án az 15426/4/96. számú határozatát, melyben kötelezte a Főpolgármesteri Hivatal Kulturális Ügyosztályát, mint a Fővárosi Önkormányzat tulajdonát képező Kolibri Színház vagyongazdáját, hogy 1997. szeptember 1-ig a fszt. 10. sz. lakás és a színpad közötti hangszigetelést oldja meg. A határozat szerint a zajvédelemnek a Jókai tér 10. félemelet 3/A. sz. lakásra is ki kell terjedni.
A határozat indokolása megállapítja, hogy az 1996. szeptemberében az Optikai, Akusztikai, Film és Színháztechnikai Tudományos Egyesület Zaj-és Rezgéscsökkentési Szakosztálya által készített szakvélemény szerint "a színház és a lakás közötti épületszerkezet nem teljesíti a vonatkozó akusztikai követelményt".

A Polgármesteri Hivatal 24768/1997. számú, 1997. szeptember 22-én kelt határozatában a Főpolgármesteri Hivatal Kulturális Ügyosztálya határidő meghosszabbítása iránti kérelmének helyt adott, és a kötelezettség teljesítésére eredetileg megállapított határidőt 1997. december 1-jére módosította, eleget téve a kötelezett méltányolható, dokumentált indokok alapján előterjesztett kérelmének.

A teljesítés elmaradása miatt a Polgármesteri Hivatal 24768/2/1997. számú, 1997. december 5-én kelt határozatában 30.000 Ft., majd az 1998. február 19-én hozott 6216/1998. számú határozatában 50.000 Ft. végrehajtási bírsággal sújtotta R.T. budapesti lakost.
A jegyzőtől kapott tájékoztatás szerint a teljesítés a tájékoztató levél megírásáig nem történt meg.

Az ügy jogszabályi háttere

Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 82. § (1) bekezdése szerint a végrehajtás módjáról a végrehajtást foganatosító közigazgatási szerv határoz. Így:
a) a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégeztetheti, vagy feljogosíthatja a jogosultat, hogy a meghatározott cselekményt a kötelezett költségére és veszélyére elvégezze, illetőleg mással elvégeztesse; mindezekben az esetekben a kötelezettet az előreláthatólag felmerülő költség előlegezésére kötelezheti;
b) a jogosult kívánságára a kötelezettet a szolgáltatás pénzegyenértékének megfizetésére kötelezheti;
c) a kötelezettel szemben bírságot szabhat ki, amelynek összege százezer forintig terjedhet;
d) a rendőrség közreműködésével kényszerítheti ki a meghatározott cselekményt; a rendőrség a reá vonatkozó jogszabályokban megállapított kényszerítő intézkedéseket (eszközöket) alkalmazhatja.

A 83. § (1) bekezdése úgy rendelkezik, hogy a közigazgatási szerv a 82. §-ban felsoroltak közül azt az intézkedést köteles megtenni, amely – az ügy körülményeit figyelembe véve – a leghatékonyabban biztosítja a kötelezettség teljesítését.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése szerint ha a rendelkezésre álló adatok szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot az előidéző szerv saját hatáskörben meg tudja szüntetni, az országgyűlési biztos kezdeményezheti az érintett szerv vezetőjénél a visszásság orvoslását.

A vizsgálat megállapításai

A rendelkezésemre bocsátott iratok alapján megállapítottam, hogy a Polgármesteri Hivatal a lakossági bejelentés nyomán - az elkészült szakvélemény alapján - a zajcsökkentés érdekében határozatban kötelezte a Színház vagyongazdáját a hangszigetelés megoldására.

E határozat meghozatala óta /1996. november 20./ eltelt két és fél év alatt a Színház vagyongazdája a hangszigetelést nem oldotta meg.

Mivel a Színház vagyongazdája a kötelezésnek a módosított határideig sem tett eleget, a Hivatal két alkalommal szabott ki végrehajtási bírságot a határozatban foglaltak végrehajtása érdekében.

A Polgármesteri Hivatal a zajpanasz megoldása érdekében kétségtelenül számos intézkedést tett: zajszakértői véleményt készíttetett, hangszigetelési munkák elvégzésére kötelezte a vagyongazdát, végrehajtási bírságokat szabott ki.

Ugyanakkor a panasz mindezen intézkedések ellenére sem szűnt meg, ezért az egészséges környezethez való jog sérelmével összefüggésben alkotmányos visszásságot teremt, hogy a Polgármesteri Hivatal nem tud érvényt szerezni saját határozatának. Elfogadhatatlan, hogy egy szakvéleményen alapuló, a panasz megszűntetését célzó határozatban előírt kötelezettség teljesítésének hosszú idő óta tartó elmulasztása miatt a zajhatás továbbra is fennálljon, változatlanul zavarva ezzel a lakók nyugalmát.

Ajánlás

Az alkotmányos visszásság megszüntetése érdekében az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján az alábbi ajánlást teszem.

Felkérem Budapest Főváros Terézváros Polgármesteri Hivatalának Jegyzőjét, hogy a zajpanasz megszüntetése érdekében az államigazgatási eljárási törvényben szabályozott és leghatékonyabb végrehajtási cselekménnyel kényszerítse ki a határozatában előírt hangszigetelés elvégzését.

Budapest, 1998. május 6.

Dr. Polt Péter