OBH 10384/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss A.

Tárgy: Polgármesteri Hivatal eljárása
Az eljárás megindulása:
	Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyetteséhez írt levelében sérelmezte, hogy gépkocsiját kórházi gyógykezelésének időtartama alatt garázsa elől elszállították, anélkül, hogy a gépkocsi elszállítására vonatkozó felszólítást, vagy határozatot kézbesítettek volna részére.
	A panasz alapján alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás:
	Panaszos súlyosan mozgáskorlátozott. A panasz keletkezésekor hosszú időtartamú kórházi gyógykezelés alatt állt. Panaszos tekintettel a kórházi kezelés időtartamára, annak megakadályozása érdekében, hogy gépkocsiját ellopják, egyik ismerősét megkérte arra, hogy kocsijáról szerelje le a rendszámot. Ezek után panaszos gépkocsiját, mint üzemképtelen járművet jegyzői intézkedésre elszállították a közterületről. A közterület szabálytalan igénybevételének megszüntetésére vonatkozó felszólítást azonban a jegyző a gépkocsi előző tulajdonosának küldte meg, tekintettel arra, hogy a tulajdonos változás bejelentését panaszos elmulasztotta, és a hatósági nyilvántartásban a gépkocsi tulajdonosaként még a korábbi tulajdonos volt feltüntetve. A gépjárművet a felszólított nem szállította el, ezért a jegyző intézkedett a gépkocsi elszállítása iránt, erről azonban határozatot nem hozott. A gépkocsit az önkormányzat az erre vonatkozó rendeletének megfelelően 90 napig tárolta, majd - mivel a tulajdonos ennek eltelte után sem jelentkezett a gépkocsiért - értékesítette azt. Panaszos a gépkocsiért gyógykezelésének befejezését követően, az értékesítés után négy hónappal jelentkezett, így azt már nem tudták neki visszaadni.

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:
1. A Magyar Köztársaság Alkotmánya:
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
57.§ (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

2. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv:
16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
17. § (1) Az országgyűlési biztos a hozzá benyújtott beadványt - a (2) bekezdésben foglalt kivétellel - köteles megvizsgálni. A célszerűnek tartott intézkedést - e törvény keretei között - maga választja meg.
(2) Ha az országgyűlési biztos megítélése szerint a beadványban szereplő visszásság csekély jelentőségű, az országgyűlési biztos a beadványt nem köteles vizsgálni. Erről a beadványt tevőt értesíti.
(3) Az országgyűlési biztos vizsgálati lehetősége az 1989. évi XXXI. törvény hatálybalépését követően indult eljárásokra terjed ki.
(4) Ha az ügyben jogerős határozat született, az országgyűlési biztoshoz ennek közlésétől számított egy éven belül lehet beadvánnyal fordulni.

3. 45/1993. (VII.2.) AB határozat önkormányzati rendelet felülvizsgálatára:
"Az Alkotmány 44/B. § (3) bekezdése szerint "törvény vagy kormányrendelet államigazgatási feladatot, hatósági hatáskört állapíthat meg a jegyzőnek..." Az önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény 36. § (1) bekezdés f) pontja is azt a rendelkezést tartalmazza, hogy a jegyző "dönt a hatáskörébe utalt ügyekben." Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény 4. § (2) bekezdése pedig kimondja: "Államigazgatási szervtől a hatáskörébe tartozó ügy nem vonható el." A közterületek használatára vonatkozó szabályok megállapítása, érvényesítése és alkalmazásának ellenőrzése viszont nem vitatottan építésügyi igazgatási feladat s az építésügyről szóló 1964. évi III. törvény végrehajtására kiadott 30/1964. (XII. 2.) Korm. rendelet hatályos 15. § (1) bekezdése szerint pedig az "elsőfokú építésügyi hatósági feladatokat - a műemlékvédelem kivételével - a) a települési önkormányzatoknál a jegyző... látja el." "

4. 44/1993. (XII.20.) KR. sz. rendelet a forgalmat nagymértékben akadályozó, valamint a közterületen engedély nélkül tárolt járművek elszállításáról:
2. § (3) A rendelet tárgyi hatálya kiterjed minden
a./ üzemképtelen járműre,
b./ roncs járműre,
c./ elhagyott járműre,
d./ forgalmat nagymértékben akadályozó járműre,
e./ pótkocsira és lakókocsira.
3.§ (1) A tulajdonos jogosult járművét közterületen tárolni, amennyiben a forgalomban való részvételhez szükséges érvényes hatósági engedélyekkel rendelkezik.
(2) Jogosult a járművet - forgalmat nem akadályozó módon - közterületen tárolni az a tulajdonos is, aki a közúti forgalomban való részvételt nem kívánja, de járműve számára közterületfoglalási engedéllyel rendelkezik, és azt járművén, jól látható módon elhelyezi.
4.§ (2) Közterülethasználati engedély nélkül vagy annak lejárta után, illetőleg engedélytől eltérő módon tárolt járművel kapcsolatos intézkedésre a jegyző jogosult.
5.§ 5.§ (1) A jogosult szerv intézkedése előtt köteles írásban felszólítani a jármű tulajdonosát megfelelő, de legalább 8 napos határidő biztosítása mellett arra, hogy  a közterület szabálytalan igénybevételét szüntesse meg. 
Amennyiben a járművön hatósági jelzés nem található és a tulajdonos személyét más módon sem lehet megállapítani, felszólításra nincs szükség.
(2) Eredménytelen felszólítás esetén a határidő elteltét követően a járművet arra jogosultsággal rendelkező szervezettel biztonságosan őrzött telephelyre kell szállíttatni.
7.§ (1) A jogosult szerv ( az elszállíttató):
a/ a kijelölt helyre szállított üzemképtelen, elhagyott és a forgalmat nagymértékben akadályozó járművek tárolásáról az elszállítás napjától számított 90 napig gondoskodik.
8.§ (1) Amennyiben a beszállított jármű tulajdonosa nem állapítható meg, vagy az ismert tulajdonos felszólításra nem jelentkezik, a jogosult szerv vagy szerződés alapján értékesítést végző személy, vagy szervezet a tárolás megkezdésétől számított 90 nap elteltével megkezdi az értékesítéssel kapcsolatos intézkedések megtételét.
(2) Amennyiben a tulajdonos a 7.§ (3) bekezdés szerinti felszólítást követő 90 nap elteltével jelentkezik, de a jármű értékesítésre került, a tulajdonos csak a költségek levonása után járó vételárrészre jogosult, függetlenül attól, hogy késedelmét kimentette-e.

5. Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv.:
42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.

A vizsgálat megállapításai:
	A huzamosabb kórházi gyógykezelés ellenére panaszos gépkocsiját a garázsa előtti közterületen hagyta, arról a rendszámtáblát leszereltette. A közterületen hagyott rendszámtábla nélküli gépkocsi, mint üzemképtelen jármű csak külön közterületfoglalási engedély birtokában tárolható közterületen. Tekintettel arra, hogy panaszos ilyen engedéllyel nem rendelkezett a jegyző a jogszabályi előírásoknak megfelelően intézkedett a jogosulatlan közterületfoglalás megszüntetése iránt. Mivel panaszos a gépkocsi vonatkozásában bekövetkezett tulajdonosváltozás rendőrségnek való bejelentését elmulasztotta, az eljáró hatóság szintén a jogszabályi előírásoknak megfelelően kézbesítette a jármű elszállítására vonatkozó felszólítást a hatósági nyilvántartásban szereplő régi tulajdonosnak.  A felszólítás eredménytelenségét követően a jegyző a gépjármű elszállíttatása iránt intézkedett, erről azonban határozatot nem hozott. Megkeresésemre Szolnok Megyei Jogú Város jegyzője arról tájékoztatott, hogy a határozat meghozatalára azért nem került sor, mert " az ügy jellegénél fogva sem államigazgatási hatósági, sem önkormányzati hatósági ügy kategóriába nem sorolható be." A települési jegyző álláspontjával ellentétben áll az Alkotmánybíróság 45/1993 (VII.2.) AB határozatban kifejtett véleménye, mely szerint a közterületek használatára vonatkozó szabályok megállapítása, érvényesítése és alkalmazásának ellenőrzése nem vitatottan építésügyi igazgatási feladat s az építésügyről szóló 1964. évi III. törvény végrehajtására kiadott 30/1964. (XII.2.) Korm. rendelet hatályos 15.§ (1) bekezdése szerint pedig az első fokú építésügyi hatósági feladatokat a jegyző látja el. Az Alkotmánybíróság fent hivatkozott álláspontjára tekintettel a szabálytalan közterülethasználat megszüntetése érdekében tett jegyzői intézkedés hatósági eljárásnak minősül, ezért az államigazgatási eljárás általános szabályiról szóló 1957. évi IV. tv. vonatkozik rá. Az Áe. 42. § (1) bekezdése szerint a közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz. A települési jegyző tehát azzal, hogy a gépkocsi elszállítását nem határozatban rendelte el, az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében biztosított jogorvoslati joggal összefüggésben visszásságot okozott. Miután azonban a gépkocsi már értékesítésre került, továbbá a tulajdonos változás bejelentésének elmulasztása miatt a határozatot nem panaszosnak kézbesítették volna, és így az okozott visszásság nem orvosolható, az ügyben ajánlást nem teszek. Panaszos kárigényét bírósági úton érvényesítheti.

Budapest, 1999. október 25.

Dr. Polt Péter