OBH 10362/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr.Kiss László

Az eljárás megindulása:
	A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert 1996. november 7-én férje közúti közlekedési balesetben meghalt. A balesetet egy rendőrségi gépkocsi okozta. A balesetért való felelősség jogerős megállapításáig az OTP-Garancia Biztosító Rt. a gépkocsiban keletkezett kárt nem rendezte és a temetési költségeket sem fizette ki. A panasz alapján  az 1993. évi LIX. tv. 17. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el.

Érintett alkotmányos jog: 
Jogállamiság, jogbiztonság (Alk. 2. § (1) bek.)

Alkalmazott jogszabályok:
1959. évi IV. törvény a Polgári Törvénykönyvről 
A felelősségbiztosítás 
559. § (1) Felelősségbiztosítási szerződés alapján a biztosított követelheti, hogy a biztosító a szerződésben megállapított mértékben mentesítse őt olyan kár megtérítése alól, amelyért jogszabály szerint felelős. 
(3) A biztosítót a károsulttal szemben a biztosított szándékos vagy súlyosan gondatlan magatartása sem mentesíti. A szándékos károkozás, továbbá a súlyos gondatlanságnak a szerződésben megállapított eseteiben azonban követelheti a biztosítottól a kifizetett biztosítási összeg megtérítését, kivéve ha a biztosított bizonyítja, hogy a károkozó magatartás nem volt jogellenes. 

1995. évi XCVI. törvény a biztosítóintézetekről és a biztosítási tevékenységről
A biztosítási szerződési feltételek
48. § A biztosítási szerződés feltételeként minimálisan a következőket kell rögzíteni:
a) a biztosítási esemény meghatározását,
b) a biztosítási esemény bejelentésének módját, határidejét,
c) a díjfizetésre, illetve a biztosítottnak, szerződő félnek, kedvezményezettnek a szerződésből eredő jogaira és kötelezettségeire, azok teljesítésének módjára, idejére, teljesítésük elmaradásának következményeire vonatkozó rendelkezéseket,
d) a biztosító szolgáltatásának megjelölését, a teljesítés módját, idejét, külön feltételeit, a biztosító mentesülésének vagy szolgáltatása korlátozásának feltételeit,
e) értékkövetés esetén annak részletes szabályait,
f) a szerződés megszűnése esetére a biztosított, szerződő fél, kedvezményezett jogainak és a biztosító kötelezettségeinek ismertetését,
g) életbiztosítási ág befektetési hozamának visszajuttatása esetén a felosztás szabályait,
h) betegség-, baleset- és felelősségbiztosítás esetén - amennyiben járadékfizetéssel jár - a járadék tőkésítésére vonatkozó szabályokat,
i) az egyes igények elévülési idejét,
j) életbiztosításnál, amennyiben maradékjog, illetve életbiztosítási kötvénykölcsön nyújtásra lehetőség van, azok részletes szabályait.

58/1991. (IV. 13.) Korm. rendelet a gépjármű üzembentartójának kötelező
felelősségbiztosításáról
A Polgári Törvénykönyv 198. §-ának (2) bekezdésében és az 567. § (3) bekezdésében foglaltakra figyelemmel a Kormány a következőket rendeli el:
6. § A biztosító a szerződés alapján összegszerű korlátozás nélkül köteles helytállni a károsulttal szemben.
7. § (1) A károsult kártérítési igényét a biztosítási szerződés keretei között közvetlenül a biztosítóval szemben jogosult érvényesíteni.
(2) A biztosító a károsult követelését akkor is köteles kielégíteni, ha a biztosított olyan szerződésszegést követett el, amelynek következményeként jogszabály a biztosítót a kötelezettségek alól mentesítené.
(4) A biztosítónak a (3) bekezdésben meghatározott helytállási kötelezettsége a szerződés díj-nemfizetés miatt történő megszűnése esetén a szerződés megszűnését követő 60 napon belül bekövetkezett káresetekre áll fenn. Az ezt követő időszakra a 9. §-ban foglaltak az irányadóak.
(6) A károsult a követelését a káresetet követő harminc napon belül köteles bejelenteni a biztosítónak. A határidő elmulasztása esetén - kivéve, ha a károsult bizonyítja, hogy az önhibáján kívül történt - a késedelmes teljesítés jogkövetkezményei a biztosítóval szemben nem alkalmazhatók.

BH1992. 318. II. A gépjárművek kötelező felelősségbiztosítására alapított kártérítési igény a biztosítóintézettel szemben közvetlenül érvényesíthető [Ptk. 559. § (1) bek., 567. § (3) bek., 42/1970. (X. 27.) Korm. r. 9. § (1) bek. 

Megállapított tényállás:
	A panaszos férje 1996. november 7-én a 2-es számú főútvonalon haladt személygépkocsijával. Vele szemben, nagy sebességgel, megkülönböztető jelzéseit használva, egy rendőrségi szolgálati gépkocsi közlekedett. A rendőrségi gépkocsi áttért az úttest baloldalára és a fékezés ellenére sem tudta elkerülni az ütközést. A panaszos férje az ütközés következtében elszenvedett súlyos sérülések miatt, a kórházba szállítást követően meghalt.
	A panaszos férjének a baleset során megrongálódott gépkocsiját a Pest megyei Ügyészségi Nyomozó Hivatal a 2799/96. bü. számú határozatával a helyszíni szemle során lefoglalta. A gépkocsit  egy váci autómentős szállította el. A lefoglalást 1997. április 14-én a Be. 102. § (1) bekezdése alapján megszüntették és elrendelték a jármű kiadását. 
	Halálos közúti baleset gondatlan okozásának vétsége miatt a rendőrségi gépkocsi vezetője ellen a Pest Megyei Főügyészség Közl. 50/1997. számon, 1997. július 24-én vádiratot adott ki. 
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosához benyújtott panaszt követően - de a vizsgálattól függetlenül - az OTP Garancia Biztosító Rt. Nógrád megyei Igazgatósága a panaszos és családja részére kb. három millió forint összegű kártérítést fizetett (kárszám: 239/1996), amely kiterjedt a gépkocsi szállítására, tárolására, maradványértékére, az elhunyt hozzátartozó halálával, eltemettetésével, síremlék állításával járó költségekre, az özvegy részére nem vagyoni kár címén kifizetett kártérítésre, továbbá a kártérítés - esedékességtől számított - kamataira. A panaszos további igényeivel kapcsolatban bírósághoz fordult. A két kiskorú gyermek részére 700-700 ezer forint nem vagyoni kártérítés kifizetése a bíróság ítélete alapján folyamatban van.

A vizsgálat megállapításai:
	A panaszbeadvány és a Váci Rendőrkapitányságtól beszerzett iratok alapján a következőket állapítottam meg:
	A panaszos a balesetet okozó gépjárműre kötött kötelező felelősségbiztosítás alapján az OTP-Garancia Biztosító Rt.-től igényelhette a kártérítést. A gépjármű felelősségbiztosítási szerződés alapján a biztosító arra vállalkozik, hogy a szerződött fél gépjárművel okozott kárát, helyette közvetlenül a károsultnak megtéríti. A Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 559. § (3) bekezdése rögzíti, hogy :  A biztosítót a károsulttal szemben a biztosított szándékos vagy súlyosan gondatlan magatartása sem mentesíti. 
	A gépjármű üzembentartójának kötelező felelősségbiztosításáról szóló 58/1991. (IV. 13.) Korm. rendelet 7. § (1) bekezdése szerint a károsult kártérítési igényét a biztosítási szerződés keretei között közvetlenül a biztosítóval szemben jogosult érvényesíteni. A Ptk. 355. §-ának (4) bekezdése úgy rendelkezik, hogy kártérítés címén a károkozó körülmény folytán a károsult vagyonában beállott értékcsökkenést és az elmaradt vagyoni előnyt, továbbá azt a kárpótlást vagy költséget kell megtéríteni, amely a károsultat ért vagyoni és nem vagyoni hátrány csökkentéséhez vagy kiküszöböléséhez szükséges.	 
	A károsult csak a kár bekövetkezte után kerül jogviszonyba a biztosítóval, amikor a helytállás teljesítését kéri a biztosított elismerő nyilatkozata alapján. A biztosító az általa kötött kötelező felelősségbiztosítási szerződés alapján köteles helytállni a biztosított által okozott kárért. A kötelezettség teljesítése a biztosítási esemény bekövetkezése esetén a szerződésben kikötött szolgáltatás nyújtása, amely a magyar biztosítási gyakorlatban rendszerint pénzfizetés. A kártérítés kifizetésének határidejéről - amely a szükséges vizsgálatok miatt változó lehet - jogszabály nem rendelkezik. 
	A kötelező felelősségbiztosítás alapján történő kifizetéseket csak a hatóság vagy bíróság - a felelősséget megállapító - jogerős döntése alapján kezdik meg. Ennek oka, hogy előzetesen egy ügyben sem zárható ki a másik fél valamilyen mértékű közrehatása és ennek alapján a kármegosztás. A biztosítási esemény bekövetkezésének megállapításához, illetőleg a kárérték meghatározásához a biztosító - elsősorban a vele szerződéses kapcsolatban lévő biztosítottól - különböző okiratok bemutatását kérheti, de a káreseményben részes járművek szemléjét, bűncselekmény esetén az ügy jogerős befejezéséről szóló határozatot igényelheti. 
	A panaszos az általa sérelmezett késedelmes teljesítés miatt az Állami Biztosításfelügyelethez fordulhatott volna, illetve kérhette volna előleg fizetését. A biztosítási szerződés alapján történő helytállás kikényszerítése polgári peres úton is megvalósítható. A panaszos esetében a biztosító indokolatlan késlekedése nem volt megállapítható. A káresemény vizsgálatának időtartama nem haladta meg a szükséges mértéket. A biztosító a kárfelelősség tisztázását követően a kártérítés különböző jogcímeken történő kifizetését haladéktalanul megkezdte, a panaszos ügyében a hatályos jogszabályok alapján járt el. 
	A fentiek alapján a panasz ügyében alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot nem állapítottam meg, ezért a további vizsgálatot megszüntetem.

Budapest, 1999. október 30.

Dr. Polt Péter