OBH 10202/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss A.

Tárgy: Szociális segélyezés
.Az eljárás megindulása:

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett levelében sérelmezte, hogy bár rendszeres jövedelemmel nem rendelkezik a települési önkormányzat szociális segély iránti kérelmeit vagy elutasítja vagy nem is válaszol rájuk.

A panasz alapján az országgyűlési biztos alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indított.

A megállapított tényállás:

Panaszos 45 éves özvegyasszony, aki szakképzettséggel nem rendelkezik, így elhelyezkedni nem tud. Férje halála óta megélhetése nem biztosított.
Panaszos több ízben nyújtott be átmeneti, illetve rendszeres szociális segély iránti kérelmet a települési önkormányzathoz, amely egy alkalommal 2000 -Ft. átmeneti segélyben részesítette, a többi kérelmet pedig a korlátozott pénzügyi helyzetre hivatkozva, illetve a törvényi feltételek hiányában elutasította.
Panaszost az önkormányzat 1998. októbere óta a szociális törvény (1993. évi III.tv.) 37/A § -a alapján rendszeres szociális segélyben részesíti.

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmánya:

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

17. § A Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt szociális intézkedésekkel gondoskodik.

70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

2. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv:

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.
(2) Az országgyűlési biztos az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság megszüntetése érdekében az (1) bekezdésben megjelölt feltételek fennállása esetén hivatalból is eljárhat.
(3) Az országgyűlési biztoshoz benyújtott minden beadvány illetékmentes.
(4) Ha a beadványt benyújtó személy kéri, kilétét az országgyűlési biztos nem fedheti fel.

3. A szociális igazgatásról és ellátásokról szóló 1993. évi III. tv:

37/A. § (1) A települési önkormányzat rendszeres szociális segélyt állapít meg annak a személynek, aki
a) a 18. életévét betöltötte, de aktív korú és munkaképességét legalább 67%-ban elvesztette, illetve vakok személyi járadékában részesül,
b)
c) aktív korú nem foglalkoztatott,
feltéve, hogy megélhetése más módon nem biztosított.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában akkor nem biztosított a megélhetése
a) az (1) bekezdés a) pontjában megjelölt személynek, ha havi jövedelme, valamint családjában az egy főre jutó havi jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 80%-át,
b) az (1) bekezdés c) pontjában megjelölt személynek, ha havi jövedelme nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 70%-át, valamint családjában az egy főre jutó havi jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 80%-át,
és vagyona sem neki, sem családjának nincs.
(3) Az (1) bekezdés c) pontja alkalmazásában aktív korú nem foglalkoztatott személynek minősül az, aki a jövedelempótló támogatás folyósításának időtartamát kimerítette, illetőleg igazolja, hogy a rendszeres szociális segély iránti kérelme benyújtását megelőző három évben az illetékes munkaügyi központtal legalább két év időtartamig együttműködött, és keresőtevékenységet nem folytat, ide nem értve az Szt. 34. § (3) bekezdés d) pontja szerinti keresőtevékenységet.
(4) A családi jövedelem számításnál a rendszeres szociális segélyt igénylő részére a kérelem benyújtását megelőzően folyósított jövedelempótló támogatást figyelmen kívül kell hagyni.

37/B. § (1) Nem állapítható meg rendszeres szociális segély annak
a) a személynek, aki
aa) egyéb rendszeres pénzellátásban részesül [4. § (1) bek. i) pont], kivéve, ha annak összege nem éri el az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének a 37/A. § (1) bekezdésének a)-b) pontjában megjelölt személy esetében a 80%-át, a 37/A. § (1) bekezdésének c) pontjában megjelölt személy esetében pedig a 70%-át;
ab) előzetes letartóztatásban van, elzárás büntetését, illetve szabadságvesztés büntetését tölti;
b) az aktív korú nem foglalkoztatott személynek, aki
ba) a jövedelempótló támogatásra való jogosultságának időtartama alatt együttműködést nem vállalónak minősült a 34/A. § (1) bekezdése szerint,
bb) katonai szolgálatot teljesít.
(2) Ha a rendszeres szociális segély folyósítását katonai szolgálat teljesítése miatt az önkormányzat megszüntette, a rendszeres szociális segély ismételt megállapításakor nem kell vizsgálni a 37/A. § (3) bekezdése szerinti együttműködést a munkaügyi központtal, feltéve, hogy a rendszeres szociális segély iránti kérelem benyújtása a katonai szolgálat teljesítését követő 90 napon belül megtörtént.
37/C. § (1) Az önkormányzat rendelete a rendszeres szociális segély folyósításának feltételeként az aktív korú nem foglalkoztatott személy esetében előírhatja a családsegítő szolgálattal vagy a kijelölt szociális intézménnyel való együttműködési kötelezettséget. Együttműködésen az ellátásban részesülő személy szociális helyzetéhez és mentális állapotához igazodó programban történő részvételt kell érteni.
(2) Az együttműködési programnak a rendszeres szociális segélyben részesülő személy és családja önfenntartó képességének szintentartására és fejlesztésére kell irányulnia. Együttműködési program különösen az egyéni képességeket fejlesztő vagy az életmódot formáló csoportos foglalkozáson, tanácsadáson való részvétel; a munkavégzésre történő felkészítő programokon való részvétel; a közcélú vagy az egyén környezetére irányuló munkajellegű tevékenység; a közhasznú foglalkoztatás.
(3) Az önkormányzat rendeletben szabályozza
a) az együttműködés eljárási szabályait,
b) az együttműködési programok típusait,
c) az együttműködési kötelezettség megszegésének következményeit.

37/D. § A rendszeres szociális segély havi összegének megállapítására a 36. § rendelkezéseit értelemszerűen alkalmazni kell azzal az eltéréssel, hogy az aktív korú nem foglalkoztatott személy esetében az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 70%-a az irányadó.

37/E. § A rendszeres szociális segélyre való jogosultság feltételeit az önkormányzat évente legalább egyszer felülvizsgálja.

37/F. § (1) A hajléktalan személy részére megállapított rendszeres szociális segély folyósítására, elszámolására a 37. § (1)-(4) bekezdését értelemszerűen alkalmazni kell.
(2) A főjegyző által az (1) bekezdés szerint folyósított rendszeres szociális segély összegét a Szociális és Családügyi Minisztérium - a fővárosi önkormányzaton keresztül - havonta utólagos elszámolással megtéríti.

37/G. § A fővárosban - ha a fővárosi önkormányzat és a kerületi önkormányzat másként nem állapodik meg - a hajléktalanok rendszeres szociális segélyezése a fővárosi önkormányzat feladata.

45. § (1) A települési önkormányzat képviselő-testülete a létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került, valamint időszakosan vagy tartósan létfenntartási gonddal küzdő személyek részére a rendeletében meghatározott átmeneti segélyt nyújt. Átmeneti segély pénzintézeti tevékenységnek nem minősülő kamatmentes kölcsön formájában is nyújtható.
(2) Az átmeneti segély adható alkalmanként és havi rendszerességgel. Az alkalmankénti segély gyógyszertámogatásként, illetve az egészségbiztosítás által nem vagy csak részben támogatott egészségügyi szolgáltatás díjaként is megítélhető. A havi rendszerességgel adott átmeneti segély jövedelemkiegészítő támogatásként, rendszeres nevelési támogatásként, továbbá az önkormányzat rendeletében meghatározott más ellátási formaként is nyújtható.
(3) Elsősorban azokat a személyeket indokolt átmeneti segélyben részesíteni, akik önmaguk, illetve családjuk létfenntartásáról más módon nem tudnak gondoskodni, vagy alkalmanként jelentkező többletkiadások, különösen betegség, elemi kár miatt anyagi segítségre szorulnak.
(4) A fővárosban - ha a fővárosi önkormányzat és a kerületi önkormányzat másként nem állapodik meg - a hajléktalanok átmeneti segélyezése a fővárosi önkormányzat feladata.

A vizsgálat megállapításai:

A szociális ellátásokról szóló törvény vonatkozó rendelkezései szerint rendszeres szociális segélyben többek között az az aktív korú nem foglalkoztatott részesíthető, akinek megélhetése más módon nem biztosított; így havi jövedelme nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 70%-át, továbbá a jövedelempótló támogatás folyósításának időtartamát kimerítette, illetőleg igazolja, hogy rendszeres szociális segély iránti kérelme benyújtását megelőző három évben az illetékes munkaügyi központtal legalább két évig együttműködött. Mindaddig tehát, míg a fenti feltételek panaszos esetében nem álltak fenn az önkormányzat nem részesíthette őt szociális segélyben. A törvényi feltételek panaszossal szemben 1998-ban következtek be, ezt követően az önkormányzat a szociális segélyre való jogosultságot meg is állapította. 

A szociális törvény átmeneti segélyről szóló szakaszai szerint pedig a havi rendszerességgel adott átmeneti segély jövedelemkiegészítő támogatásként, rendszeres nevelési támogatásként vagy más ellátási formaként is nyújtható. A települési önkormányzat panaszos átmeneti segély iránti kérelmét azzal utasította el, hogy az önkormányzattól rendszeres szociális étkeztetésben részesül, ami megfelel a törvényben meghatározott egyéb ellátási formának. 
Mindezekre tekintettel az önkormányzat eljárásában alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot nem állapítottam meg.

Budapest, 1999. április 15.

Gönczöl Katalin