OBH 10130/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Táboriné dr. Forrai Katalin

Az eljárás megindulása

Panaszos azért nyújtott be kérelmet, mert vélekedése szerint Beregdaróc polgármestere nem teszi lehetővé, hogy szülei  beregdaróci családi házába lakcímet létesítsen, ezzel egyszersmind a szociális juttatásokból is kizárja őt és családját. 

Az ügyben tájékoztatást kértem Beregdaróc jegyzőjétől, aki a tájékoztatás megadta.

A megállapított tényállás

Panaszos házasságkötésekor beregdaróci címét megszüntette és  Beregsurányba költözött. Két év múlva családjával együtt visszaköltözött a községbe a szülői házba. Panaszos édesapja a családi ház tulajdonosa panaszos férjének italozása miatti összeférhetetlensége miatt nem járult hozzá a bejelentkezéshez, a lakcímbejelentő lapot nem írta alá. 

A család lakóhelyének lakcíme Beregsurányban van, ennek ellenére panaszos gyermekei óvodai ellátást kapnak és térítési díjkedvezményben részesülnek.

Alkalmazott jogszabályok

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. §. (1) bekezdése: "Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőséget már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva."

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 18. §. (2) bekezdése: "Az országgyűlési biztos bármely hatóságtól az általa lefolytatott eljárással, illetve az eljárás elmulasztásával kapcsolatban adatokat és felvilágosítást kérhet, továbbá a keletkezett iratokba betekinthet, annak megküldését, illetőleg, ha ez nem lehetséges róluk másolat készítését kérheti."

A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény és a végrehajtásáról szóló 146/1993. (X.26.) Korm. rendelet. 

Tv. 26. § (1) A Magyar Köztársaság területén élő, e törvény hatálya alá tartozó polgár [4. § (1) bekezdés] köteles beköltözés vagy kiköltözés után három munkanapon belül lakóhelyének, illetve tartózkodási helyének címét a települési önkormányzat jegyzőjének nyilvántartásba vétel céljából bejelenteni (a továbbiakban együtt: lakcímbejelentés).

(3) A lakcímbejelentéshez a lakás tulajdonosának vagy a lakás használatára egyéb jogcímen jogosultnak a hozzájárulása szükséges.

Vhr. 29. § (1) A polgárnak a lakcímét, illetve annak változását az új lakcíme szerint illetékes jegyzőnél kell bejelentenie. A polgár tartózkodási helyének újabb tartózkodási hely létesítése nélküli megszüntetését a lakóhelye szerint illetékes jegyzőnél is bejelentheti.

A vizsgálat megállapításai

Panaszos lakcím-létesítési kérelme nem volt teljesíthető a szállásadó beleegyezése nélkül, amelyet aláírásával igazolnia kellett volna a bejelentőlapon. 

Vizsgálatom megindulásakor - megkeresésemre - Beregdaróc jegyzője ismét tájékoztatta panaszos édesapját, aki úgy ítélte meg, hogy az együttélést korábban lehetetlenné tevő körülmények megszűntek, így a bejelentkezés elé akadályt nem gördít. 

Így ez év február 19-én panaszos, férje és kk. gyermekei Beregdarócon lakóhelyet létesítettek a lakcímnyilvántartásban is. 

Ezzel az a törvénnyel ellentétes állapot, hogy a család három napot meghaladóan a községben lakott, de lakcímet nem létesített - megszűnt. 

A község önkormányzatának eljárása a család és a kiskorúak iránt türelmes, és a család együttmaradását elősegítő volt. 

Az eljárás során a lakcím rendezetlenségéből adódó visszásság megszűnt, ajánlás tételére nincs szükség. 

Budapest, 1998.

Dr. Polt Péter