OBH 10114/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Haraszti Katalin

Az eljárás megindulása

	Panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához mert sérelmezte, hogy az Országos Nyugdíjfolyósító Igazgatóság kifejezett kérése ellenére sem hajlandó őt a teljes nevén regisztrálni, ezért a nyugdíjas igazolványában csak nevének rövidítése szerepel.
	Beadványában a panaszos azt is kifogásolta, hogy a Miskolc Városi Rendőrkapitányság Igazgatásrendészeti Osztálya (a továbbiakban: Igazgatásrendészeti Osztály) az érvényességi idő lejártát követően azért nem állított ki számára új személyi igazolványt, mert teljes neve nem fért volna be a nyomtatványba. Ezért az Igazgatásrendészeti Osztály az okirat kicserélése helyett annak utolsó oldalára azt jegyezte be, hogy érvényessége "határidő nélküli".

A vizsgált alkotmányos jogok 

	Az emberi méltósághoz való jog: "A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani." /Alkotmány 54. § (1) bekezdés/
	A kérelem előterjesztéséhez való jog: "A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé." /Alkotmány 64. § (1) bekezdés/
	A jogorvoslathoz való jog: "A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja." /Alkotmány 57. § (5) bekezdés/

 A megállapított tényállás

	Az Országos Nyugdíjbiztosi Főigazgatóság főigazgatójának tájékoztatása szerint a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság számítógépes adatbázisán a nyugdíjas nevének nyilvántartására 25 karakter áll rendelkezésre, ami az ügyfelek teljes néven történő nyilvántartásához többnyire elegendő. 
	Azokban a kivételes helyzetekben, amikor a nyugdíjas neve olyan hosszú, hogy annak teljes formában történő tárolására a 25 karakter nem elegendő - így például panaszos esetében, aki teljes nevének rögzítéséhez 33 karakterre lenne szükség - a név egyes részeit rövidítve tárolják. Panaszost, aki a férje teljes nevét viseli, amihez a leánykori nevét hozzákapcsolja,  a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság adatbázisán férje teljes nevéhez csatolt "né" toldalékkal szerepel. 
	Az Országos Nyugdíjbiztosi Főigazgatóság főigazgatója által rendelkezésemre bocsátott adatok szerint Nyugdíjfolyósító Igazgatóságnál panaszos eddig nem kérelmezte, hogy részére a - korábbi nyugdíjas igazolványt felváltó - nyugdíjas igazolást egyedileg állítsák ki. 
	Vizsgálatom során küldött megkeresésemre figyelemmel a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság panaszos számára új nyugdíjas igazolást állított ki, amelybe teljes nevét - férje teljes nevének, illetve az ő leánykori nevének egyidejű feltüntetésével - az általa megjelölt formában jegyezték be. Az egyedileg kiállított igazolást panaszos címére postázták.
	Az Országos Rendőr-főkapitányság Igazgatásrendészeti Főosztályának tájékoztatása szerint panaszos 1994. július 21-én megjelent a Miskolci Rendőrkapitányság Igazgatásrendészeti Osztályán, ahol azzal az indokkal kérte lejárt érvényességi idejű személyi igazolványának kicserélését, hogy a férje teljes nevéhez csatolt "né" toldalékos nevét az új igazolványa 1., a leánykori nevét a 2. rovatába jegyezzék be. Az eljáró ügyintéző szóban tájékoztatta a panaszost arról, hogy kérelme nem teljesíthető és a panaszos birtokában lévő idejű személyi igazolványt érvényesítette. 

Az alkalmazott jogszabályok
A házasságról, a családról és a gyámságról, szóló 1952. évi IV. törvény
Csjt. 26. § (1) A feleség a házasságkötés után választása szerint
a) a férje teljes nevét viseli a házasságra utaló toldással, amelyhez a maga teljes nevét hozzákapcsolhatja, vagy
b) a férje családi nevét viseli a házasságra utaló toldással és ehhez a maga teljes nevét hozzákapcsolja, vagy
c) férje családi nevéhez hozzákapcsolja a saját utónevét, vagy
d) kizárólag a maga teljes nevét viseli.

(2) Az anyakönyvvezető köteles a menyasszonyt a házasságkötést megelőzően tájékoztatni arról, hogy joga van választani, milyen nevet kíván viselni a házasságkötés után. A menyasszony köteles az anyakönyvvezető felhívására a névviselésről nyilatkozni.
Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény
49. § (1) E törvény rendelkezéseit az e fejezet szerinti eljárásban az itt szabályozott eltérésekkel kell alkalmazni.
(2) A közigazgatási szerv által valamely tény vagy állapot igazolására kiállított okiratot, a tény vagy állapot más hasonló módon történő igazolását, valamint a hatósági nyilvántartásba történt bejegyzést határozatnak kell tekinteni.
(3) A hatósági bizonyítvány és a hatósági igazolvány kiadásának megtagadásáról, valamint a hatósági nyilvántartásba való bejegyzés (módosítás, törlés) megtagadásáról a közigazgatási szerv határozatot hoz.
A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény
Tv. 34. § Az e törvény alapján lefolytatott eljárásra, a hatósági nyilvántartás vezetésére, valamint a hatósági bizonyítvány és igazolvány kiadására az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1981. évi I. törvénnyel módosított 1957. évi IV. törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
A személyi igazolvány kiadásának és nyilvántartásának átmeneti szabályairól szóló 147/1993. (X. 26.) Korm. rendelet
6. § (1) Az illetékes rendőrkapitányság a lejárt személyi igazolvány érvényességi idejét a 4. § (1) bekezdésében meghatározottak szerinti időtartamra újabb fénykép beragasztásával két esetben meghosszabbíthatja.
(2) A lejárt személyi igazolvány érvényességi idejét az (1) bekezdés szerint meg kell hosszabbítani, ha az igazolvány jó állapotban van, adatai jól olvashatók és a változások bejegyzésére szolgáló rovatoknak legalább a negyedrésze még nem telt be. A polgár kérésére azonban a lejárt személyi igazolványt ki kell cserélni.

A vizsgálat megállapításai

	Panaszos 1994. július 21-én a Miskolci Rendőrkapitányság Igazgatásrendészeti Osztályán benyújtotta  a személyazonosító igazolvány kiállításához szükséges  adatlapot. A kitöltött adatlap alapján megállapítható, hogy panaszos házasságkötésekor a házasságról, a családról és a gyámságról szóló 1952. évi IV. törvény (a továbbiakban: Csjt.) 26. § (1) bekezdés a) pontjának második fordulata szerint névviselést választotta. A hivatkozott jogszabály alapján panaszos a férje teljes nevét viseli a házasságra utaló toldással, amelyhez a maga teljes nevét hozzákapcsolhatja. 
	A  Csjt. hivatkozott rendelkezése, illetve a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság adatbázisában szereplő adatok összehasonlítása alapján megállapítottam, hogy  panaszos a férje teljes nevéhez csatolt "né" toldalékkal történő nyilvántartás alapján is kétséget kizáróan azonosítható. Ezért ebben a vonatkozásban nem állapítottam meg alkotmányos visszásságot.
	 A Csjt. hivatkozott rendelkezése alapján, amennyiben panaszos kéri, joga van ahhoz, hogy férje teljes neve mellett az ő teljes neve is megjelenjen. A Nyugdíjfolyósító Igazgatóság által rendelkezésemre bocsátott adatok szerint a nyugdíjas igazoláson szereplő adatok kiigazítására panaszos  nem nyújtott be kérelmet. A Nyugdíjfolyósító Igazgatóság vizsgálatom során küldött megkeresésemből értesült panaszos kéréséről. Ezt követően a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság a panaszos részére, kérelmének megfelelő tartalommal új nyugdíjas igazolást állított ki amit címére postázott. Figyelemmel arra, hogy a rendelkezésemre álló adatok szerint  a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság tájékoztatta panaszost arról, hogy kérésére a szükséges kiigazításokat jövőben is elvégzi, ezért ebben a vonatkozásban nem állapítottam meg alkotmányos visszásságot.
	A személyi igazolvány kiadásának és nyilvántartásának átmeneti szabályairól szóló 147/1993. (X. 26.) Korm. rendelet 6. § (1) bekezdésének utolsó mondata szerint "a polgár kérésére a lejárt személyi igazolványt ki kell cserélni". A polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról szóló 1992. évi LXVI. törvény  34. § értelmében a törvény alapján lefolytatott eljárásra, a hatósági nyilvántartás vezetésére, valamint a hatósági bizonyítvány és igazolvány kiadására az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1981. évi I. törvénnyel módosított 1957. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ae.) rendelkezéseit kell alkalmazni. Az Ae. 49. § (3) bekezdése szerint a hatósági igazolvány kiadásának megtagadásáról, valamint a hatósági nyilvántartásba való bejegyzés (módosítás, törlés) megtagadásáról a közigazgatási szerv határozatot hoz. Az Ae. hivatkozott rendelkezésére figyelemmel panaszos személyi igazolványának kicserélésére vonatkozó kérelme elutasításáról a Miskolci Rendőrkapitányság Igazgatásrendészeti Osztályának határozatban kellett volna döntenie, aminek elmulaszása panaszosnak az Alkotmány 57. § (5) bekezdésében biztosított jogorvoslathoz való alkotmányos jogával összefüggésben okozott visszásságot. 

Ajánlás

	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 21. § (1) bekezdése alapján ajánlást teszek a Miskolci Rendőrkapitányság Igazgatásrendészeti Osztálya vezetőjének arra, hogy panaszos személyi igazolványának kicserélésére vonatkozó kérelme elutasításáról hozzon határozatot.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 21. § (1) bekezdése alapján ajánlást teszek az Országos Rendőr-főkapitányság Igazgatásrendészeti Főosztálya vezetőjének, hogy írásban hívja fel az igazgatásrendészeti osztályok vezetőinek figyelmét arra, hogy a személyi igazolványok kicserélésére vonatkozó kérelmek elutasításáról határozatot kell hozniuk.

Budapest, 1999. október 18.

Gönczöl Katalin