OBH 10082/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása

Panaszos - 26 társa nevében is (panaszos) - panaszbeadvánnyal fordult az országgyűlési biztoshoz. Beadványában sérelmezte, hogy "...1995-ben kárpótlási jeggyel vásárolt erdő területeket a mai napig nem adták birtokunkba, mivel a gazdálkodónkénti birtokhatárok terepi megjelölése elmaradt, pedig a Veszprémi Erdőtervezési Iroda igazgatója és a Veszprémi Erdőfelügyelet igazgatója 1995. novemberében Tapolcafőn szóban több erdőtulajdonos előtt ígéretet tett a birtokhatárok kijelölésére..." 

Mivel a rendelkezésemre álló információk alapján a jogbiztonság megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el. Ennek során az ügy tisztázásra céljából megkerestem a Pápai Körzeti Földhivatalt (Földhivatal). 

Tényállás megállapítása

A rendelkezésemre álló iratok, valamint a Körzeti Földhivatal rövid uton adott tájékoztatása alapján megállapítottam, hogy panaszos 1995-ben kárpótlási árverésen vételi jogával élve a Forrásfő MGTSZ Pápa-Tapolcafő tulajdonában álló Tapolcafő településen levő, az ingatlannyilvántartás szerinti 01367/B; 01367/C; 01358; 01360/B; 01360/H; 01360/J; 01360/P; 01360/T; 01356; 01365/3/Á; 01365/3/C hrsz.-ú erdőművelési ágú földekből mintegy 400 AK értékben termőföldet szerzett. 

A beadványhoz csatolt Pápa-Tapolcafő-i közös erdőföldekre alakult csoportok címet viselő 1. sz. mellékletből az olvasható ki, hogy az említett helyrajzi számú földrészleteken levő erdőkön helyrajzi számonként (összesen: 11) alakult csoportok kívánnak csoportonként külön-külön erdőgazdálkodást folytatni. 

A Tapolcán 1995. december 27-én kelt "Megállapodás közös erdőtulajdon használatáról" címet viselő irat szerint 16 tulajdonos állapodott meg arról, hogy közös gazdálkodást folytatnak a Tapolcafő-i 01367/B, valamint a 01367/C hrsz.-ú, mintegy 103 AK értékű erdőművelési ágú földrészleteken. 

A Veszprémi Erdőfelügyelőség panaszost és társait a 001/9/0036/1995. 08. 04. ügyszámú és 1995. 08. 04-én kelt határozatával "Közös gazdálkodás folytatására" kötelezte a hivatkozott helyrajzi számmal jelzett ingatlanokra nézve. 

Az Erdőfelügyelőség e határozatát az 1995. 11. 10-én kelt 001/14/0001/2/1995. 11. 10. számú határozatával visszavonta. 

A Veszprémi Erdőfelügyelőség - újabb, 1995. 11. 10-én kelt 001/14/0001/1995. 11. 10. számú határozatának 2. pontja szerint "...a tulajdonosok földrészletenként közös erdőgazdálkodást folytatnak" és a "...tulajdonosoknak ... egy közös erdőtervi kivonatot kell készíteni." A határozat indokolása szerint e határozat kiadására a korábbi, 1995. 08. 04-én kelt határozat visszavonása miatt került sor. E határozat 2. pontját - az Erdőfelügyelőség - még ugyan azon a napon módosította a 001/14/0001/2/1995. 11. 10. számú határozatával, mely szerint "...földrészletenként  külön-külön" erdőtervi kivonat készítését rendeli. 

Az Állami Erdészeti Szolgálat Veszprémi Igazgatósága 1997. augusztus 19-én kelt 10-5443/1997. számú határozatával panaszos és társai I. erdőtulajdonosok mintegy 30 hektár térmértékű erdőtulajdonára kiterjedően panaszost, mint a korábbi erdőtulajdonosok közös képviselőjét ideiglenesen 1997. november 30. napjáig erdőgazdálkodóként nyilvántartásba vette. 

Az említett határozatot panaszos fellebbezéssel támadta meg. A fellebbezést az FM Erdészeti Hivatala bírálta el. A Hivatal az igazgatóság határozatát részben megváltoztatta és elrendelte panaszos "... erdőgazdálkodókénti felvételét, véglegesített nyilvántartásba vételét." A határozat tartalmazza a jogorvoslati lehetőségre való felhívást is. 

Panaszos azt kéri az országgyűlési biztostól, hogy járjon el a célból, hogy a megjelölt földrészletek birtokbaadása megtörténjen, illetve, hogy "...az egyéni kis erdőtulajdonosokra ne kényszeríthessék az erdészeti hatóságok akaratukat olymódon, hogy a költségek meghaladhassák bevételeiket (erdőrészletek határainak kitűzési költségei, üzemterv erdész szakember segítségének igénybevételével történő elkészítésének költségei, tarvágás során keletkező faállomány eladásából származó bevétel nem fedezné az újratelepítés költségeit). 

Jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai

A Pápai Körzeti Földhivatal vezetőjének rövid úton adott tájékoztatása szerint; a panaszbeadványban megjelölt árverésen szerzett tapolcafői 01367/B és a 01367/C hrsz.-ú erdőművelési ágú ingatlanok kimérése, a helyszínen való bemutatása, birtokba adása vizsgálatom időpontjában már megtörtént. A tényállásban tételesen felsorolt további 9 hrsz. szerint megjelölt ingatlan kimérésére, a helyszínen való bemutatására és birtokba adására azonban még nem került sor a Földhivatal leterheltsége miatt.

Az 1991. évi XXV.törvény (Kpt.) 25. § (1) bekezdése kimondja, hogy: " A kárpótlásra jogosult az általa megvásárolt termőföld AK értékben ki nem fejezett értéknövekedésének állami támogatással csökkentett összegű megtérítésére köteles a földet az árverésen eladó részére."

A (2) bekezdés pedig úgy szól, hogy " A megvásárolt termőföld kijelölésével, önálló ingatlanként történő kialakításával és ennek ingatlannyilvántartási bejegyzésével kapcsolatos költségek az állami költségvetést terhelik, a tulajdonszerzés mentes a vagyonszerzési illeték alól." 
Az említett törvény végrehajtására kiadott 104/1991. (VIII. 3.) Korm.számú rendelet (R) 47. § (1) bekezdése előírja hogy: "A vételi jog gyakorlásával tulajdonba kerülő termőföld önálló ingatlanként való kialakítását földmérő végezheti. A földmérő feladata: a felosztandó táblák természetbeni elhatárolása, azok ábrázolása a földmérési alaptérképen (kataszteri térképen), a termőföldnek az árverési jegyzőkönyvben meghatározott AK mennyiség és sorrend szerinti felosztása, azoknak a jogosultak részére való kimérése és a kimért földrészletnek a jogosultak számára – aláírásukkal igazolt – történő bemutatása, az előírt kárpótlási változási vázrajzok és tulajdont is tartalmazó kárpótlási kiosztási földkönyv és egyéb műszaki munkarészek elkészítése."

Az "R 52. § (1) bekezdése azt rendeli: "A vételi jog gyakorlásával tulajdonba kerülő földet az annak fekvése szerint illetékes körzeti földhivatal adja birtokba."

A (2) bekezdés pedig kimondja, hogy "A birtokba adás feltétele, hogy a tulajdonjog ingatlannyilvántartási bejegyzésének feltételei fennállnak [37. § és 50. § (2) bekezdés] és a gazdálkodó szervezet nyilatkozott arról, hogy a termőföldön lévő terményt betakarította. Ilyen nyilatkozat hiányában is legkésőbb annak az évnek december 31. napjáig birtokba kell adni azt a termőföldet, amely évben a gazdálkodó szervezet a földön lévő terményt betakarította vagy betakaríthatta volna."

Tekintettel arra, hogy panaszos vételi jogával élve kárpótlási árverésen 1995. évben szerezte a termőföldet, az idézett rendelkezések szerint a körzeti földhivatalnak a panaszbeadványban említett valamennyi hrsz.-ú földet legkésőbb 1995. december 31. napjáig birtokba kellett volna adnia. A körzeti földhivatal ezt a kötelezettségét elmulasztotta. Mulasztásával megsértette a jogbiztonság alkotmányos elvét (Alkotmány 2. § (1) bekezdés) és ezen keresztül panaszos tulajdonhoz való jogát (Alkotmány 13. § (1) bekezdés) is. Ezáltal  a földhivatal mulasztásával a felhívott alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot idézett elő.

A vizsgálat azt is megállapította, hogy panaszosnak az idézett jogszabályok alanyi jogot biztosítanak arra, hogy követelhesse az árverésen vételi jogával élve megszerzett ingatlanok birtokba adását, térítés nélkül, ugyanakkor azonban a birtokba adás nem az erdészeti hatóság, hanem a körzeti földhivatal feladata. A vizsgálat azt is megjegyzi, hogy az említett ingatlanok birtokba adása nem azonos az erdő birtokhatárának jól látható módon való megjelölésével. 

Panaszos azon kérésének teljesítése - hogy mentesüljön olyan hatósági előírások teljesítése alól, mint üzemterv elkészítése - nem teljesíthető, mert az üzemterv elkészítését jogszabály írja elő. 

Az hatósági előírások teljesítésével együtt járó költségek viselése, valamint az erdővel való gazdálkodás jövedelmezősége (tarvágás, faeladás) olyan kérdések, amelyek az erdő tulajdonlásával együttjáró felelősségből következnek, s ezért olyan tulajdonosi döntési körbe tartoznak, amelyekre az állampolgári jogok országgyűlési biztosának hatásköre nem terjed ki. 
A Pápai Körzeti Földhivatal által a hivatkozott alkotmányos jogokkal összefüggésben előidézett alkotmányos visszásság - a hivatal saját hatáskörében a még birtokba nem adott földrészletek birtokba adásával - megszüntethető. Ezért a következő ajánlást teszem:

A j á n l á s :

Felkérem Hivatalvezető urat - az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) (2) (3) bekezdésére hivatkozással -, hogy a panaszolt helyrajzi számú erdőművelési ágú földrészletek haladéktalan birtokba adása érdekében a szükséges intézkedéseket tegye meg, továbbá arra is, hogy ajánlásom tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedéséről ajánlásom kézhezvételétől számított 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjék.

Jelentésem egy példányának megküldésével panaszost, valamint a Pápai Földhivatal vezetőjét is tájékoztattam.

Budapest, 1998. október 28.

Dr. Polt Péter