OBH 10051/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Haraszti Katalin

Az eljárás megindulása:

	A román állampolgárságú panaszos a magyar állampolgárság megszerzése iránti kérelme elbírálásának elhúzódása miatt fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához.

A vizsgált alkotmányos jogok:

	A jogállamisághoz és ezen belül a jogbiztonsághoz fűződő jog: "A Magyar Köztársaság demokratikus, független jogállam." /Alkotmány 2. § (1) bekezdés/, 
	A kérelem előterjesztéséhez való jog: " A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé." /Alkotmány 64. §/.

A megállapított tényállás:

	Panaszos magyar állampolgárság iránti kérelmét 1997. december 15-én iktatatták a Belügyminisztérium Állampolgársági Főosztályán (a továbbiakban: Állampolgársági Főosztály). 
	A kérelem köztársasági elnöki döntésre történő előkészítése során az Állampolgársági Főosztály megállapította, hogy panaszos nem küldött el minden olyan okiratot, ami a magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény (a továbbiakban: törvény), illetve a végrehajtásáról szóló 125/1993. (IX. 22.) Korm. rendelet (a továbbiakban: kormányrendelet) értelmében a kérelem elbírálásához szükséges.
	 A rendelkezésemre álló adatok szerint az Állampolgársági Főosztály először 1998. május 15-én szólította fel panaszost hiánypótlásra. Ebben a levélben az Állampolgársági Főosztály panaszost magyarországi lakóhelyének és megélhetésének igazolására, önéletrajzának, valamint erkölcsi bizonyítványának megküldésére szólította fel. 
	Panaszosnak a hiánypótlásra történő felszólításra reagáló levele 1998. július 24-én érkezett az Állampolgársági Főosztályra. A pótlólag megküldött okiratok többségét az Állampolgársági Főosztály elfogadta. 
	Megélhetését panaszos az adóbevallásáról szóló nyomtatvány megküldésével kívánta igazolni. Az adóbevallást az Állampolgársági Főosztály nem fogadta el. Erről az Állampolgársági Főosztály panaszost 1998. szeptember 25-én tájékoztatta és ismételten kérte, hogy megélhetését - a válaszlevélben megjelölt okiratok valamelyikével - igazolja. 
	Panaszos a második levélre nem válaszolt, ezért az Állampolgársági Főosztály 1999. április 15-én tértivevényes levélben ismételten felszólította arra, hogy a hiányzó igazolásokat pótolja. A hiánypótlásra történő harmadik felszólításra panaszos 1999. szeptember 10-ig nem válaszolt.

Az alkalmazott jogszabályok:
A magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény
4. § (1) Kérelmére honosítható a nem magyar állampolgár, ha:
a) a kérelem előterjesztését megelőző nyolc éven át folyamatosan Magyarországon lakott;
b) a magyar jog szerint büntetlen előéletű és a kérelem elbírálásakor ellene magyar bíróság előtt büntetőeljárás nincs folyamatban;
c) megélhetése és lakóhelye Magyarországon biztosított;
d) honosítása a Magyar Köztársaság érdekeit nem sérti; és
e) igazolja, hogy alkotmányos alapismeretekből magyar nyelven eredményes vizsgát tett. E vizsgára csak nagykorú személy köteles.
(2) Kedvezményesen honosítható az a nem magyar állampolgár, aki a kérelme előterjesztését megelőzően legalább három évig folyamatosan Magyarországon lakott, és az (1) bekezdés b)-e) pontjában meghatározott feltételek fennállnak, ha
a) magyar állampolgárral legalább három éve érvényes házasságban él, vagy házassága a házastárs halálával szűnt meg;
b) kiskorú gyermeke magyar állampolgár;
c) magyar állampolgár fogadta örökbe, vagy
d) magyar hatóság menekültként elismerte.
(3) Az (1) bekezdés b)-e) pontjában meghatározott feltételek fennállása esetén, kérelmére, kedvezményesen honosítható az a magát magyar nemzetiségűnek valló, nem magyar állampolgár, aki a kérelem előterjesztésekor legalább egy éve Magyarországon lakik, és felmenője magyar állampolgár volt.
(4) Az (1) és (2) bekezdésben meghatározott időtartamú, folyamatos magyarországi tartózkodástól a kiskorú tekintetében el lehet térni, ha a honosítását a szülővel együtt kéri.
(5) A (2) bekezdés c) pontjában meghatározott esetben a három év folyamatos magyarországi tartózkodástól, kérelemre, el lehet tekinteni.
(6) Az (1) bekezdés a), c) és e) pontja alól a belügyminiszter javaslatára a köztársasági elnök felmentést adhat, ha a kérelmező honosításához a Magyar Köztársaságnak fontos érdeke fűződik.

14. § (1) Az állampolgársági kérelemnek és a 12. § szerinti megkeresésnek tartalmaznia kell az érintett személyi adatait (név, lakcím, születési, házasságkötési adatai), felmenői személyi adatait, valamint az állampolgárságra, külföldre távozás időpontjára vonatkozó adatokat.
(2) Az állampolgársági kérelemhez a kérelmezőnek mellékelnie kell születési anyakönyvi kivonatát és a családi állapotát igazoló okiratokat, továbbá a kérelem elbírálásához e törvény 4-5., 8. és 11. §-ában meghatározott feltételek fennállását igazoló okiratokat.
(3) Ha a kérelem hiányos vagy az elbíráláshoz szükséges adatokat nem tartalmazza, a belügyminiszter a kérelmezőt más közokiratok bemutatására is felhívhatja. Ilyenek különösen: a hatósági erkölcsi bizonyítvány, az állampolgársági bizonyítvány, a honosítási, visszahonosítási, elbocsátási okirat, a magyar útlevél, az illetőségi bizonyítvány, továbbá a születési, házassági, halotti anyakönyvi okirat.

A magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény végrehajtásáról szóló 125/1993. (IX. 22.) Korm. rendelet
1. § A magyar állampolgárságról szóló 1993. évi LV. törvény 13. §-ának (1) bekezdésében meghatározott állampolgársági kérelmeket az e rendelet mellékleteiben meghatározott nyomtatványon kell előterjeszteni:
a) a honosítási - visszahonosítási - kérelmet az 1. számú mellékleten;
b) az állampolgárságról lemondó nyilatkozatot a 2. számú mellékleten;
c) az állampolgársági bizonyítvány iránti kérelmet a 3. számú mellékleten.

2. § (1) Az állampolgársági kérelem átvételekor az anyakönyvvezető, illetőleg a konzul a kérelmező személyazonosságát ellenőrzi és aláírását hitelesíti.
(2) Külföldön élő kérelmező a lakóhelyén az arra feljogosított hatósággal is igazoltathatja személyazonosságát és hitelesíttetheti aláírását. A kérelmet az illetékes magyar konzulnak kell megküldeni. A konzul igazolja, hogy a hitelesítést arra jogosult személy végezte.
(3) Az anyakönyvvezető, illetőleg a konzul a kérelmet - az Ápt. 13. §-ának (2) bekezdésében megállapított határidőn belül - a mellékletekkel együtt felterjeszti a belügyminiszterhez. A kérelem továbbítását nem tagadhatja meg amiatt, hogy a törvényben vagy e rendeletben meghatározott okmányokat az ügyfél nem csatolta. A hiányosságokra és azok pótlásának elmulasztásából származó következményekre azonban fel kell hívnia a kérelmező figyelmét.

3. § (1) A magyarországi lakcímet és az ittlakás időtartamát az idegenrendészeti hatóság igazolja.
(2) A büntetlen előélet erkölcsi bizonyítvánnyal - illetve a belügyminiszter külön felhívására a külföldi lakóhely szerint illetékes hatóság büntetlenséget tanúsító bizonyítványával - igazolható.
(3) A megélhetést és a lakóhelyet megfelelően bizonyítani kell, erre különösen alkalmas a munkáltató ilyen célú igazolása; az állami, illetve önkormányzati adóhatóság igazolása arról, hogy a kérelmező adóköteles jövedelemmel rendelkezik; a nyugdíjigazolás; a lakásvásárlási, lakásbérleti szerződés; valamint a lakást, illetőleg eltartást biztosító befogadó nyilatkozat.
(4) A kedvezményes honosítási és a visszahonosítási kérelemhez az (1)-(3) bekezdésben meghatározott okiratokon túl mellékelni kell
a) az Ápt. 4. §-ának (2) bekezdése c) pontjára alapozott honosítási kérelemhez a magyar gyámhatóság jogerős határozatát;
b) az Ápt. 4. §-ának (2) bekezdése d) pontjára alapozott honosítási kérelemhez a menekültügyi hatóság határozatát;
c) az Ápt. 4. §-ának (3) bekezdésére alapozott honosítási kérelemhez és a visszahonosítási kérelemhez (Ápt. 5. §) a kérelmező, illetve felmenői egykori magyar állampolgárságát igazoló vagy valószínűsítő okiratokat.
(5) Az Ápt. 4. §-ának (2) bekezdése a), b) és c) pontjaira alapozott honosítási kérelem előterjesztésekor igazolni kell a házastárs, a kiskorú gyermek, illetve az örökbefogadó magyar állampolgárságát.
(6) Az Ápt. 4. §-ának (1)-(3) bekezdésére alapozott honosítási kérelemhez mellékelni kell az alkotmányos alapismeretekből tett sikeres vizsgáról szóló igazolást.

A vizsgálat megállapításai:

	Panaszos ügyében az Állampolgársági Főosztályon rendelkezésre álló iratokat a beadvány vizsgálata során eljáró munkatársam a helyszínen megtekintette. Az iratvizsgálat során megállapítást nyert, hogy a panaszos által benyújtott adóbevallási nyomtatvány kitöltve sem helyettesítheti a 125/1993. (IX. 22.) Korm. rendelet 3. § (3) bekezdésében megjelölt - az adóhivatal által kiállított - jövedelemigazolást, amelynek beszerzésére panaszost az Állampolgársági Főosztály három alkalommal is felszólította. 
	Vizsgálatom során az Állampolgársági Főosztály eljárása során alkotmányos visszásságra utaló körülményt nem észleltem, ezért az ügyben ajánlást nem teszek.

Budapest, 1999. szeptember 13.

Gönczöl Katalin