OBH 10038/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss László

Az eljárás megindulása:
	A Blikk c. újság november 25-i számában hírt adott arról, hogy Átány község lakosai beadvánnyal fordultak a belügyminiszterhez a községben uralkodó rossz közbiztonsági helyzet miatt. A beadványt végül a Heves Városi Rendőrkapitányság vezetője kapta meg intézkedésre, aki az újságcikk szerint többé-kevésbé maga is érintett a felpanaszolt tényállásban.
	 Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (2) bekezdése alapján hivatalból vizsgálatot rendeltem el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében.

Érintett alkotmányos jog:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek. )

Alkalmazott jogszabályok:
1994. évi XXXIV. törvény a Rendőrségről
A Rendőrség feladata
1. § (1) A Magyar Köztársaság Rendőrségének (a továbbiakban: Rendőrség) feladata a közbiztonság és a belső rend védelme.
2. § (1) A Rendőrség védelmet nyújt az életet, a testi épséget, a vagyonbiztonságot közvetlenül fenyegető vagy sértő cselekménnyel szemben, felvilágosítást és segítséget ad a rászorulónak. A Rendőrség tiszteletben tartja és védelmezi az emberi méltóságot, óvja az ember jogait.
(2) A Rendőrség a feladatának ellátása során
a) együttműködik az állami és a helyi önkormányzati szervekkel, a társadalmi és a gazdálkodó szervezetekkel, az állampolgárokkal és azok közösségeivel;
8. § (1) A rendőrkapitányság és a helyi rendőrőrs létesítéséhez és megszüntetéséhez előzetesen ki kell kérni az érintett települési, Budapesten a fővárosi kerületi önkormányzat képviselő-testületének a véleményét.
(4) A rendőrkapitány személyesen vagy képviselője útján évente beszámol a rendőrkapitányság illetékességi területén működő települési önkormányzat képviselő-testületének a település közbiztonságának helyzetéről, a közbiztonság érdekében tett intézkedésekről és az azzal kapcsolatos feladatokról. A megyei (fővárosi) önkormányzat felkérésére évente a rendőrfőkapitány számol be.
(5) Ha a beszámolót a települési önkormányzatok többsége, illetőleg a megyei (fővárosi) önkormányzat nem fogadja el, három hónapon belül újabb beszámolót kell tartani. Ismételt elutasítás esetén a települési önkormányzatok többsége a megyei (fővárosi) rendőrfőkapitányhoz, a megyei (fővárosi) önkormányzat közgyűlése az országos rendőrfőkapitányhoz fordulhat. A megyei (fővárosi) rendőrfőkapitány, illetőleg az országos rendőrfőkapitány köteles az önkormányzatok által meghatározott kérdésekre is kiterjedő átfogó vizsgálatot tartani, ennek keretében a rendőrkapitány (rendőrfőkapitány) felelősségét, illetőleg alkalmasságát megvizsgálni. A vizsgálat eredményéről az önkormányzatokat tájékoztatni kell. A megyei (fővárosi) rendőrfőkapitány, az országos rendőrfőkapitány köteles a közbiztonsági feladatok ellátása érdekében a vizsgálat szerint szükséges szolgálatszervezési, szervezeti, személyi és belső irányítási intézkedéseket megtenni.
(6) A Rendőrség a (4) bekezdésben foglaltakon kívül is tájékoztatja az önkormányzatot, ha a lakosság széles körét érintő rendőri intézkedést tervez végrehajtani, feltéve, hogy ezzel nem veszélyezteti az intézkedés eredményességét.
(7) Az önkormányzat képviselő-testülete a Rendőrség - külön jogszabály rendelkezése alapján meg nem támadható - döntésével, intézkedésével vagy annak elmulasztásával kapcsolatban indokolást tartalmazó észrevételt tehet. Ha az illetékes rendőri szerv azzal nem ért egyet, az észrevételt a felettes rendőri szervnek megküldi. A felettes rendőri szerv vezetője az észrevételt megvizsgálja és a vizsgálat eredményéről az önkormányzatot tájékoztatja.
9. § (1) A települési önkormányzat szerződést köthet a közigazgatási illetékességi területén működő rendőrkapitányság vezetőjével - rendőrségi kötelezettségvállalás esetén a rendőrfőkapitány előzetes egyetértésével - különösen a helyi közbiztonságot érintő feladatok ellátása, a Rendőrség és az önkormányzati szervek tevékenységének összehangolása, valamint az illetékességi területén működő rendőri szerv létesítésének, bővítésének és fejlesztésének elősegítése érdekében. A szerződés megkötésétől a Rendőrség elzárkózhat, ha az jogszabályt sért vagy ellentétes a felettes rendőri szerv vezetőjének rendelkezésével, illetve, ha annak pénzügyi, anyagi fedezete nem biztosított vagy tartalma szakmailag megalapozatlan.
(2) Az (1) bekezdés szerinti szerződés teljesítéséről, a juttatott eszközök felhasználásáról a Rendőrség és az önkormányzat képviselő-testülete egymást kölcsönösen tájékoztatja. A szerződésben vállalt kötelezettség teljesítésének elmaradása esetén az önkormányzat a felettes rendőri szervhez fordulhat.
10. § (1) A rendőrkapitány, a megyék (főváros) tekintetében a rendőrfőkapitány és az illetékességi területen működő önkormányzatok, a közbiztonsággal összefüggő feladatok ellátásának társadalmi segítésére és ellenőrzésére - a közbiztonság fenntartásában érintett állami és társadalmi szervezetek bevonásával - bűnmegelőzési és közbiztonsági bizottságot hozhatnak létre. A bizottság elnökét, tagjait együttesen bízzák meg az önkormányzat képviselő-testülete megbízatásának időtartamára.
(2) A bizottság maga állapítja meg működésének részletes eljárási szabályait. A működéséhez szükséges költségeket a Rendőrség és az önkormányzatok külön megállapodásban rögzített arányban viselik.
(3) A bűnmegelőzési és közbiztonsági bizottságnak a település közbiztonságának helyzetével, valamint az annak fenntartásában érintett szervek tevékenységével kapcsolatos állásfoglalását a bizottság elnöke megküldi az (1) bekezdésben említett rendőri szerv vezetőjének, továbbá a települési önkormányzat képviselő-testületének. A bűnmegelőzési és közbiztonsági bizottság és a rendőri szerv vezetője vagy a polgármester közötti véleményeltérés esetén az érintettek kérhetik a felettes rendőri szerv vezetőjének állásfoglalását. Az állásfoglalást - a vitában érintett rendőri szerv vezetője útján - meg kell küldeni a bűnmegelőzési és közbiztonsági bizottságnak és a települési önkormányzat képviselő-testületének.
(4) Ha a települési önkormányzat képviselő-testülete a saját szervezetén belül közbiztonsági ügyekkel foglalkozó bizottságot hoz létre, a rendőrkapitány, a fővárosi önkormányzat esetében a rendőrfőkapitány, a bizottság munkáját - a titok- és az adatvédelemre vonatkozó rendelkezések figyelembevételével - a feladatai ellátásához szükséges tájékoztatás megadásával köteles elősegíteni.

1053/1997. (V. 28.) Korm. határozat a Rendőrségnek a közbiztonsági helyzet javítására, a bűnözés visszaszorítására kidolgozott hároméves középtávú fejlesztési programjáról
A Kormány az ország közbiztonságának megszilárdítása érdekében - az Alkotmány 35. §-a (1) bekezdésének a)-c), h) és i) pontjában rögzített felelőssége alapján - a rendőrség hároméves középtávú fejlesztési programját az alábbiak szerint határozza meg:
3. Az állomány felvételét és a főiskolai, tiszthelyettesi oktatásban résztvevők számát úgy kell meghatározni, hogy a természetes fluktuáción és az 1200 fő hiányzó hivatásos állomány feltöltésén túl biztosítsa a rendőrség létszámának - a 4. és 5. pontot is figyelembe véve - 3980 fővel történő növelését. Ezen belül
a) az állomány túlterheltségének csökkentése érdekében bővíteni kell a meglévő rendőrőrsök létszámát összesen 1300 - 1998-ban 395, 1999-ben 214, 2000-ben 691 - fővel;
b) tovább kell folytatni az őrsprogram megvalósítását, és ütemezetten 2002-ig 92 korszerű őrsöt kell kialakítani és létszámmal feltölteni. A rendőrőrsök rendszerbe állításának sorrendje az alábbi prioritásokat tükrözze: Pest megye, Budapesti Rendőr-főkapitányság, Csongrád megye, Hajdú-Bihar megye, Szabolcs-Szatmár-Bereg megye, Békés megye. A bűnözés szempontjából fertőzött területek őrsei az ezredfordulóig kerüljenek kialakításra összesen 1371 - 1998-ban 216, 1999-ben 195, 2000-ben 300, 2001-2002-ben 660 - fővel;
c) a tanintézetek kibocsátóképességét alapul véve bővíteni kell a körzeti megbízotti szolgálat létszámát, összesen 322 - 1998-ban 72, 1999-ben 100, 2000-ben 150 - fővel. A feladatok decentralizálásával növelni kell a körzeti megbízottak felelősség- és jogkörét;
d) a bűnügyi felderítőmunka hatékonyságának növelése érdekében összesen 505 - 1998-ban 137, 1999-ben 130, 2000-ben 238 - fővel bővíteni kell a szakszolgálat létszámát;
e) a létszámfejlesztés során évente felül kell vizsgálni a megvalósulás helyzetét, és pontosítani kell a következő időszakra tervezett létszámot.
 	 	 
 	 Felelős:	 belügyminiszter
 	 Határidő:	 folyamatos 	 	 
        
1035/1998. (III. 27.) Korm. határozat a közbiztonság megszilárdításával kapcsolatos intézkedések pénzügyi fedezetének, valamint a Rendőrség gazdasági stabilizációja megteremtésének költségkihatásairól
A Kormány a közbiztonság megszilárdításával kapcsolatos intézkedések, valamint a Rendőrség gazdasági stabilizációja 1998. évi pénzügyi fedezetének megteremtése céljából a következő határozatot hozza:
A Kormány 	 	 
5. hozzájárul a Rendőrségnek a közbiztonsági helyzet javítására, a bűnözés visszaszorítására kidolgozott hároméves középtávú fejlesztési programjáról szóló 1053/1997. (V. 28.) Korm. határozat létszám és szervezetfejlesztéssel kapcsolatos feladatai 1998. évi végrehajtásának felfüggesztéséhez - a feladatok egyidejű felülvizsgálatával -, és az erre előirányzott költségvetési támogatás mellékelt adatlap szerinti felhasználásához;
 	 	 
 	 Felelős:	 belügyminiszter
 	 Határidő:	 azonnal
      
A vizsgálat megállapításai:
	A körülmények tisztázása érdekében megkerestem a Heves Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjét, aki a következő tájékoztatást adta:	
	Az átányi lakosok beadványával kapcsolatban a Hevesi Rendőrkapitányság vezetője 1997. november 21-én a helyi Polgármesteri Hivatalban lakossági fórumot kezdeményezett, melynek célja az volt, hogy megvitassák a község közbiztonságát veszélyeztető körülményeket. A fórumon megjelent Átány község polgármestere, a Hevesi Rendőrkapitányság vezetése és a beadványt aláíró állampolgárok fele. A fórumon a többnyire időskorú panaszosok egyértelműen a községben élő és a társadalmi együttélés normáit semmibe vevő lakosok "megnevelését" kérték a jelenlévő hivatalos szervek képviselőitől. Külön hangsúlyozták, hogy az általuk fáradságos munkával megtermelt terményeiket, illetve a felnevelt baromfiakat szinte kivétel nélkül eltulajdonítják és felélik, s mindemellett az idős emberek állandó fenyegetettségben élnek.
	Az átányi probléma sajnos nem egyedi, a Hevesi Rendőrkapitányság illetékességi területén más településeknél is előfordul, hogy a tulajdonosok nem képesek megvédeni értékeiket. A Hevesi Rendőrkapitányság sem létszámban, sem technikai felszereltségben nem képes a tulajdonosok ilyen irányú igényeit megoldani. A kapitányság erőfeszítései csak részeredményeket hoztak a beadványban legjobban sérelmezett cselekményekben, mivel azok elkövetőinek felderítése és az elkövetés bizonyítása az egyik legnehezebb feladat.
	A Polgármesteri Hivatal kezdeményezésére és segítségével 1992-ben új körzeti megbízotti iroda létesült a községben, szolgálati lakással együtt. Az átadást követően jól képzett, szakmai tapasztalatokkal rendelkező rendőrt neveztek ki körzeti megbízottnak, aki munkáját megfelelő színvonalon végezte. Szolgálati feladatait a szomszédos Kömlő község körzeti megbízottjával közösen látta el. A főkapitányság vezetője a helyzet tartós javulását a rendőrség hároméves középtávú fejlesztési programjáról szóló 1053/1997. (V.28.) kormányhatározat alapján a Heves Megyei Rendőr-főkapitányság részére biztosított létszám- és technikai fejlesztéstől várja.
	A község jegyzőjétől kapott tájékoztatás szerint a helyzet a múlt évhez képest tovább romlott. 1998. február 1. óta körzeti megbízott sincs a faluban, a kömlői körzeti megbízottat csak a képviselő választás idején látták, azóta nem járt náluk. A bűncselekmények elkövetői úgy felbátorodtak, hogy a napokban fényes nappal betörtek egy házba, ahonnan ékszereket és készpénzt vittek el.
	1998. augusztus 13-án a község önkormányzati képviselő testülete megtárgyalta a község közbiztonsági helyzetét. Az ülésre meghívták a Közrendvédelmi és Közlekedésrendészeti Osztály vezetőjét, aki beszámolt a rendőrség intézkedéseiről. Tájékoztatása szerint a kapitányság szinte minden éjszaka - 22 órától 02 óráig - egy járőrpárt vezényelt a községbe. Nyáron a szabadságolások miatt a járőrözést nem tudják folyamatosan biztosítani. Javaslatot tett a korábban a községben működő polgárőrség ujjászervezésére. Elmondta, hogy az utóbbi 8 hónapban 27 betöréses lopás történt, ebből 26-nak az elkövetőjét nem sikerült felderíteni. A 18 lopás vétsége miatt elrendelt nyomozás mindegyike eredménytelen volt. A tulajdon elleni szabálysértések számáról nem rendelkezett adatokkal. Növekedett az erőszakos, garázda jellegű cselekmények elkövetése. A körzeti megbízotti állást megpályáztatták, két jelentkező volt, de végül nem jöttek el a községbe. A jogsértések felderítését nehezíti, hogy az emberek félnek, nem mernek tanúskodni.
	A képviselők véleménye szerint csak a folyamatos rendőri jelenlét alkalmas a helyzet megoldására. A korábbi polgárőrség tagjai lemorzsolódtak. Nem várható el egy egész nap dolgozó embertől, hogy éjszaka járőrözzön. A Bűnmegelőzési Alapítvány megalakult és különböző rendezvények szervezésével foglalkozik, a rendőri feladatokat nem tudják átvállalni. 
	Összegezve megállapítható, hogy a területileg illetékes rendőrkapitányság - részben objektív okokból - nem képes eleget tenni a rendőrségi törvényben előírt feladatainak. Ezt igazolja Átány község folyamatosan romló közbiztonsága, az elkövetett ismeretlen tetteses bűncselekmények csaknem teljes felderítetlensége. A problémák formális kezelésére utal, hogy a kapitányság képviselője az önkormányzat képviselő testületének érdemi javaslatot nem tudott tenni, beszámolója felületes volt és azt tükrözte, hogy a rendőrség csak regisztrálja a jogsértéseket. A romló tendenciák okainak elemzése és a megfelelő intézkedések megtétele a helyi és területi rendőri szerveknek együttes feladata. A főkapitányság vezetése csak a létszámfejlesztéstől várja a helyzet javulását. Az 1035/1998. (III. 27.) Korm. határozat 1998. évre felfüggesztette a rendőrségnek a közbiztonsági helyzet javítására, a bűnözés visszaszorítására kidolgozott hároméves középtávú fejlesztési programjáról szóló 1053/1997. (V. 28.) Korm. határozat létszámfejlesztésre vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtását. A kormányhatározat egyébként sem sorolta Heves megyét a prioritással rendelkező területek közé. Mindebből következik, hogy saját erőforrásokra támaszkodva kell olyan helyzetet teremteni a közbiztonsági szempontból veszélyeztetett térségekben, amely megfelel a jogállamiság és a jogbiztonság követelményeinek és biztosítja a helyi lakosság alkotmányos jogait a magántulajdon és a személyi biztonság védelméhez. 
	A rendőrségről szóló törvény 2. § (1) bekezdése szerint a rendőrség védelmet nyújt az életet, a testi épséget, a vagyonbiztonságot közvetlenül fenyegető vagy sértő cselekménnyel szemben, felvilágosítást és segítséget ad a rászorulónak. A rendőrség tiszteletben tartja és védelmezi az emberi méltóságot, óvja az ember jogait. A rendőrség - saját érdemi intézkedéseinek pótlására - nem háríthatja át a lakosságra vagy annak öntevékeny szervezeteire a törvényben meghatározott feladatainak végrehajtását.
	Vizsgálatom megállapította, hogy a Hevesi Rendőrkapitányság eddigi intézkedései nem elegendőek ahhoz, hogy Átány község közbiztonságát javítsák vagy az ország hasonló jellegű területeinek közbiztonsági helyzetéhez közelítsék. Az érdemi intézkedések elhúzódása közvetlenül veszélyezteti a helyi lakosság alkotmányos jogait a magántulajdon és a személyi biztonság védelméhez és ezzel alkotmányos visszásságot okoz. 
Ajánlás:
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján ajánlom a Heves megyei rendőr-főkapitánynak, hogy hatáskörében eljárva tegye meg a szükséges intézkedéseket Átány község közbiztonsági helyzetének rendezéséhez. Az ajánlás tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésekről az ajánlás kézhezvételétől számított harminc napon belül adjon tájékoztatást. 

Budapest, 1998. augusztus 31.

Gönczöl Katalin