OBH 10018/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó 

Az eljárás megindulása:

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett levelében sérelmezte, hogy a települési önkormányzatnál benyújtott eseti nevelési segély iránti kérelmének elutasításáról személyes érdeklődése során tájékoztatták ugyan, de az erről szóló határozatot három hónap elteltével sem kapta kézhez, így jogorvoslati lehetőségével nem tudott élni.

A panasz alapján alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás:

Panaszos és felesége jövedelempótló és gyermekvédelmi támogatásban részesülnek. Panaszos 1997-ben eseti nevelési segély iránti kérelmet nyújtott be a települési önkormányzat képviselőtestületéhez. A képviselőtestület panaszos kérelmét 41/1997. (VIII.27.) sz. határozatával elutasította. A testületi ülésről készült jegyzőkönyv a döntés indokolását nem tartalmazza. A kérelem tárgyában hozott döntést - bár a jegyzőkönyv indokolást nem tartalmaz - nem foglalták egyedi határozatba, így a határozat panaszos részére való kézbesítése annak ellenére elmaradt, hogy panaszos a döntés meghozatalánál nem volt jelen.

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmánya:

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

57.§ (5) A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja.

2. Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1954. évi IV. tv.:

2. § (1) A közigazgatási szervek eljárásukban következetesen érvényre juttatják a törvényességet, demokratizmust és humanizmust.
(2) A közigazgatási szervek előmozdítják a jogok érvényesülését és a kötelességek teljesítését, az állampolgári fegyelem megszilárdítását.
(3)
(4) A közigazgatási szervek feladataikat a lakosság tevékeny közreműködésével látják el. Az államigazgatási eljárás a hatóság, az ügyfelek, továbbá az eljárásban részt vevő más szervek és személyek hatékony együttműködésére épül.
(5) Az államigazgatási eljárásban mind a magyar, mind a külföldi ügyfelek a törvény előtt teljes egyenlőséget élveznek, és ügyeiket minden megkülönböztetés és részrehajlás nélkül kell elintézni. Az államigazgatási eljárásban anyanyelvét szóban és írásban mindenki használhatja. A magyar nyelv ismeretének hiánya miatt senkit nem érhet hátrány.
(6) Az ügyfelet az államigazgatási eljárásban megilleti a nyilatkozattétel és a jogorvoslat joga, köteles viszont legjobb tudomása szerint, jóhiszeműen közreműködni. Mindezek érdekében az eljáró szerv az ügyfelet jogairól és kötelességeiről tájékoztatja.
(7) A közigazgatási szervek feladataikat gyors és egyszerű eljárással teljesítik.

42. § (1) A közigazgatási szerv mind az ügy érdemében, mind az eljárás során eldöntendő kérdésekben határozatot hoz.

43. § (1) A határozatnak tartalmaznia kell:
a) az eljáró közigazgatási szerv megnevezését, az ügyfél nevét és lakóhelyét (székhelyét), az ügy számát, tárgyának és ügyintézőjének megjelölését,
b) a rendelkező részben a közigazgatási szerv döntését, továbbá a fellebbezés és a bírósági felülvizsgálat lehetőségéről való tájékoztatást,
c) az indokolásban a megállapított tényállást és az annak alapjául elfogadott bizonyítékokat; az ügyfél által felajánlott, de mellőzött bizonyítást és a mellőzés indokait; az eljárt szakhatóságok megnevezését és azokat a jogszabályokat, amelyek alapján a közigazgatási szerv a határozatot hozta,
d) a határozat hozatalának helyét és idejét, a határozat aláírójának nevét, hivatali beosztását és a közigazgatási szerv bélyegzőlenyomatát.
(3) A határozatot külön íven kell megszövegezni, illetőleg jegyzőkönyvbe kell foglalni, vagy az ügyiratra kell feljegyezni. Külön íven kell megszövegezni a határozatot, ha azt kézbesítés útján közlik, vagy ha az ügyfél kérelmére a kihirdetett határozatot neki megküldik.

45. § (1) A határozatot kézbesítés útján kell közölni, a jelenlevő ügyféllel, azonban - ha jogszabály nem zárja ki - kihirdetés útján is közölni lehet.

47. § (1) A határozat közlésének napja az a nap, amelyen azt kézbesítették, kihirdették, a közszemlére tett iratot levették, illetőleg a határozatot távközlési eszköz útján közölték.

62. § (1) Az ügyfél az ügy érdemében hozott első fokú határozat ellen fellebbezhet. A fellebbezés joga megilleti azt is, akire a határozat rendelkezést tartalmaz.

64. § Nincs helye fellebbezésnek, ha első fokon a Kormány vagy a Kormány tagja járt el, vagy ha az ügyben a jogszabály a fellebbezést azért zárja ki, mert a határozat megváltoztatását, vagy megsemmisítését a bíróságtól lehet kérni.

A vizsgálat megállapításai:

Hivatalom megkeresésére a polgármester arról tájékoztatott, hogy a panaszos eseti nevelési segély iránti kérelmének elutasítására arra tekintettel került sor, hogy panaszos rendszeres nevelési segélyt kap, és gyermekei ingyenes füzet és tankönyvellátásban részesülnek, továbbá panaszosnak több ízben is ajánlottak munkalehetőséget, amit panaszos rendszeresen visszautasított. A képviselőtestület fenti tárgyban hozott döntésével kapcsolatban bírói jogorvoslatra van lehetőség. Tekintettel azonban arra, hogy a kérelmet elbíráló döntést nem foglalták egyedi határozatba, a panaszos kérelme elutasításának indokáról nem szerezhetett tudomást. Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló törvény a közigazgatási szervek kötelességévé teszi az ügy érdemében és az eljárás során felmerülő egyéb eldöntendő kérdésekben a határozat meghozatalát. A határozatot az ellenérdekű fél hiányában hozott, kérelemnek helyt adó első fokú, az egyezséget tartalmazó vagy azt jóváhagyó határozat kivételével indokolni kell. A meghozott és indokolt határozatot az ügyféllel - és a külön jogszabályban meghatározott egyéb szervekkel - közölni kell. A közlés jelenlévő ügyfél esetén történhet kihirdetéssel, egyébként pedig kézbesítéssel. A kézbesítés útján közlendő határozatokat külön íven kell megszövegezni.
Megkeresésemre az ügyet 1999. januárjában a Somogy Megyei Közigazgatási Hivatal is vizsgálta. Vizsgálata során a Közigazgatási Hivatal megállapította, hogy panaszos esete nem egyedi,  a képviselőtestület a szociális kérdésekben hozott határozatait rendszeresen nem indokolja, és azok közlése is elmarad. Ennek alapján a Közigazgatási Hivatal a települési önkormányzat képviselőtestületét a törvénysértő gyakorlat megszüntetésére, és a jegyzővel szemben fegyelmi eljárás lefolytatására kérte fel. A Közigazgatási Hivatal felkérésének megfelelően a képviselőtestület utasította a jegyzőt, hogy a jövőben a testületi döntések egyedi határozat formájában kerüljenek kézbesítésre, a fegyelmi eljárás lefolytatását azonban megtagadta. 
A képviselőtestület a Közigazgatási Hivatal eljárása ellenére a kérelem elbírálásáról hozott határozatát panaszossal továbbra sem közölte, határozatát külön íven nem szövegezte meg. A határozat közlése, illetve annak kötelezővé tétele olyan alapvető eljárási elem, ami az ügyfél alkotmányban biztosított jogorvoslati jogának érvényesülését garantálja. A jogorvoslati jog gyakorlásának feltétele ugyanis - a hatóság oldaláról - a határozat közlése, hiszen ennek hiányában a jogorvoslati jog gyakorlására biztosított eljárási határidő el sem kezdődik. Mindezek alapján megállapítom, hogy a panaszos kérelmét elbíráló határozat panaszossal való közlésének elmaradása a jogorvoslathoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott. 

Ajánlás:

A fentiekben megállapított alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság orvoslására az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21.§-a és ugyanezen törvény 20.§-a alapján alábbi kezdeményezést, illetve ajánlást teszem:
 
1. Felkérem a jegyzőt, hogy pótolja a panaszos eseti nevelési segély iránti kérelmét elbíráló határozat kézbesítését.

2. A Somogy megyei Közigazgatási Hivatalhoz hasonlóan felkérem a jegyzőt, hogy a jövőben tartsa be a határozatok közlésére, a kézbesítésre vonatkozó előírásokat.

3. Felkérem a Somogy Megyei Közigazgatási Hivatalt, hogy ismételten folytasson le törvényességi ellenőrzést a somogyszentpáli polgármesteri hivatal kézbesítési gyakorlatára vonatkozóan, és tájékoztasson ennek eredményéről. 

Budapest, 1999. október 9.

Gönczöl Katalin