OBH 10007/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó

Az eljárás megindulása:

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához írt levelében sérelmezte, hogy szociális kérelme tárgyában az önkormányzat a törvényben meghatározott eljárási határidő letelte ellenére nem határozott.

A panasz alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosa alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indított.

A megállapított tényállás:

A panaszos 1997 márciusában munkanélküli jövedelempótló támogatás iránti kérelmet nyújtott be Kenézlő Polgármesteri Hivatalánál. A kérelem tárgyában döntést az önkormányzat csak 1998-ban hozott és a panaszos részére 1997. márciustól munkanélküli jövedelempótló támogatást állapított meg.
A 1997 decemberében gyermeknevelési támogatás megállapítását kérte az önkormányzattól. Az önkormányzat a kérelemnek helyt adott, az ellátást jelenleg is folyósítják panaszos részére.

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmánya:

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

2. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv:

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

21. § (1) Ha a rendelkezésre álló adatok szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot az előidéző szerv saját hatáskörben meg tudja szüntetni, az országgyűlési biztos kezdeményezheti az érintett szerv vezetőjénél a visszásság orvoslását. Az ilyen kezdeményezés rövid úton (távbeszélőn, szóban stb.) is történhet, ez esetben a kezdeményezés időpontját, módját és lényegét az ügyiraton kell rögzíteni.
(2) Az érintett szerv a kezdeményezés tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésről a kezdeményezés kézhezvételétől számított harminc napon belül tájékoztatja az országgyűlési biztost.

3. A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. tv:

Munkanélküliek jövedelempótló támogatása

33. § (1) A települési önkormányzat a megélhetése alapjául szolgáló jövedelem pótlására jövedelempótló támogatásban részesíti azt a munkanélkülit,
a) aki az Flt. alapján munkanélküli járadékban részesült, és a munkanélküli járadék folyósítása időtartamának lejártát követően az Flt. alapján más munkanélküli ellátásra nem jogosult, és keresetpótló juttatásban nem részesül,
b) akinek részére a munkanélküli járadék folyósítását keresőtevékenység folytatása miatt a folyósítási idő lejártát megelőzően szüntették meg, és a keresőtevékenységet követően az Flt. alapján munkanélküli ellátásra nem jogosult,
c) akinek a munkanélküli járadékra való jogosultsága az Flt. alapján támogatott képzés időtartama alatt szűnt meg, és a képzés megszűnését követően az Flt. alapján munkanélküli ellátásra nem szerzett jogosultságot,
feltéve, hogy családjában az egy főre jutó havi jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 80%-át.
(2) A jövedelempótló támogatás iránti kérelem az (1) bekezdés a)-c) pontjában megjelölt jogosultsági feltétel keletkezése időpontjától számított 12 hónapon belül nyújtható be. E határidő elmulasztása jogvesztő.
(3) A jövedelempótló támogatás folyósításának időtartama 24 hónap, amelyet a jogosultság megállapításának napjától kell számolni. A jövedelempótló támogatás folyósításának időtartamába - az e törvényben foglalt kivétellel - nem számítható be
a) a korábbi jogosultság megszüntetését megelőző folyósítás időtartama;
b) a megállapított jogosultság fennállása alatt a folyósítás szüneteltetésének időtartama.
(4) A családi jövedelem számításánál a jövedelempótló támogatást igénylő munkanélküli részére az Flt. alapján korábban folyósított támogatásokat, valamint a jövedelempótló támogatást megelőző kereső tevékenység ellenértékét figyelmen kívül kell hagyni.

34. § (1) Nem állapítható meg jövedelempótló támogatás annak a munkanélkülinek, aki
a) rendszeres pénzellátásban részesül;
b) előzetes letartóztatásban van, illetve szabadságvesztés büntetését tölti;
c) fegyveres vagy fegyver nélküli katonai, illetve polgári szolgálatot (a továbbiakban: katonai szolgálat) teljesít;
d) az illetékes megyei (fővárosi) munkaügyi központtal (a továbbiakban: munkaügyi központ) az Flt. 25. §-ának (3) bekezdésében, az önkormányzattal pedig az e törvényben szabályozott együttműködést nem vállalja.
(2) Meg kell szüntetni a támogatás folyósítását, ha a munkanélküli
a) határozatlan idejű rendszeres pénzellátásban részesül;
b) a jövedelempótló támogatás folyósításának a 33. § (3) bekezdése szerinti időtartama lejárt;
c) az Flt. 58. §-a (5) bekezdésének a) pontjában meghatározott keresőtevékenység időtartamával a munkanélküli járadék megállapítására szerez jogot;
d) jövedelempótló támogatásának folyósítása szünetel és a szünetelés időtartama meghaladja a (4) bekezdés szerinti időtartamot.
(3) Szünetel a munkanélküli jövedelempótló támogatás folyósítása, ha a munkanélküli
a) határozott idejű rendszeres pénzellátásban részesül;
b) katonai szolgálatot teljesít, illetve az (1) bekezdés b) pontja szerinti büntetését tölti;
c) oktatási intézmény nappali tagozatán tanulmányokat folytat, illetve keresetpótló juttatásban részesül;
d) keresőtevékenységet folytat, ide nem értve azt a nem rendszeres munkavégzéssel járó kereső tevékenységet, amelynek havi ellenértéke nem éri el a 36. § (1) bekezdés a) pontja szerinti összeghatár 50%-át;
e) családjában az egy főre jutó havi jövedelem a 33. § (1) bekezdése szerinti értékhatárt - figyelemmel a 25. § (4) bekezdésében foglaltakra is - meghaladja;
f) a 34/A. § szerinti együttműködést nem vállalónak minősül.
(4) A jövedelempótló támogatás folyósítása a (3) bekezdésben foglalt időtartamra, de legfeljebb 24 hónapra szüneteltethető. Ha a szünetelés oka megszűnik és a támogatásra való jogosultság feltételei fennállnak, a támogatást - figyelemmel a 33. § (2) bekezdésében foglaltakra is - tovább kell folyósítani.

34/A. § (1) Együttműködést nem vállalónak minősül az a munkanélküli, aki
a) az illetékes munkaügyi központtal nem működik együtt [Flt. 25. § (3) bekezdés];
b) az önkormányzat által felkínált megfelelő közhasznú munkát vagy az önkormányzat közreműködésével felajánlott egyéb megfelelő munkahelyet nem fogadja el, vagy e foglalkoztatást a munkáltató rendkívüli felmondással vagy a rendkívüli felmondásnak az Flt. 58. §-a (6) bekezdésének b) pontjában szabályozott módon szüntette meg;
c) a támogatás feltételeinek évenkénti felülvizsgálatakor az ellátást megállapító önkormányzattal neki felróható módon nem működik együtt.
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontjának alkalmazásában a munkahely akkor megfelelő, ha a felajánlott munkahely közhasznú munka
a) a munkanélküli szakképzettségének, illetve iskolai végzettségének, vagy annál eggyel alacsonyabb szintű végzettségnek, valamint az Flt. 25. §-a (2) bekezdésének b) és d) pontjában foglaltaknak megfelel;
b) esetén a várható kereset eléri az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét.
(3) Amennyiben a folyósítás szüneteltetésére az (1) bekezdésben foglalt ok miatt kerül sor, a támogatás szüneteltetésének időtartama 6 hónap. Ezen időszak mindaddig meghosszabbodik, amíg a munkanélküli együttműködést nem vállalónak minősül.
(4) A (3) bekezdés szerinti időtartamot a jövedelempótló támogatás folyósításának időtartamába be kell számítani.
(5) Ha a jövedelempótló támogatás folyósítása a 34. § (3) bekezdésének a)-e) pontja alapján szünetel, a munkanélküli nem minősíthető együttműködést nem vállalónak.

35. § (1) A jövedelempótló támogatás iránti kérelemhez csatolni kell a munkaügyi központ igazolását arról, hogy a kérelmezőt munkanélküliként nyilvántartja, és a kérelmező az Flt. alapján járó ellátásokat már kimerítette.
(2) Ha az ellátást az önkormányzat megállapítja, a jegyző a határozat egy példányát megküldi a munkanélkülit nyilvántartó munkaügyi központnak. A munkaügyi központ a jövedelempótló támogatásban részesülő munkanélküliekről nyilvántartást vezet, és háromhavonta tájékoztatja az önkormányzatot az együttműködés tényéről.
(3) A támogatás megszüntetéséről, illetve szüneteltetéséről - a szüneteltetés okának feltüntetésével - az önkormányzat dönt, és a döntésről az önkormányzat jegyzője a (2) bekezdés szerinti munkaügyi központot tájékoztatja.
(4) A megállapított támogatás feltételeinek fennállását az ellátást megállapító önkormányzat évente felülvizsgálja.
36. § (1) A jövedelempótló támogatás havi összegét úgy kell megállapítani, hogy az
a) a jövedelemmel nem rendelkező munkanélküli jogosult esetén érje el;
b) jövedelemmel rendelkező munkanélküli jogosult esetén az egyéb jövedelmekkel együtt érje el
az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 80%-át.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában nem minősül jövedelemnek a 34. § (3) bekezdésének d) pontja szerinti, nem rendszeres munkavégzéssel járó tevékenység ellenértéke.
(3) Ha az (1) bekezdés szerint megállapított támogatás összege az ezer forintot nem éri el, a jogosult részére akkor is legalább ezer forint összegű támogatást kell megállapítani.

Gyermeknevelési támogatás (a panasz keletkezésekor még hatályos rendelkezés; 1999. I.1-től hatályát vesztette)

27. § (1) Gyermeknevelési támogatásra jogosult az az anya, nevelőanya, - illetve külön kormányrendeletben meghatározott esetben az az apa, nevelőapa - aki saját háztartásában otthon három vagy több kiskorút nevel, feltéve, hogy a családban a családi pótlékról és a családok támogatásáról szóló törvényben meghatározott módon számított egy főre jutó havi nettó jövedelem nem haladja meg a gyermekgondozási segélyre való jogosultság szempontjából irányadó értékhatárt.
A gyermeknevelési támogatás a legfiatalabb gyermek harmadik életévének betöltésétől azon év december 31-éig, amelyben az általános iskolai tanulmányait megkezdi, legfeljebb azonban nyolcadik életévének betöltéséig állapítható meg. A támogatásra való jogosultság szempontjából nem vehető figyelembe az a gyermek, aki kereső tevékenységet folytat, kivéve, ha a kereső tevékenységet a tanulói jogviszony mellett vagy annak keretében végzi.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában saját háztartásban neveltnek kell tekinteni azt a gyermeket is, aki
a) átmeneti jelleggel tartózkodik a háztartáson kívül, így különösen diákotthonban, kollégiumban, szakmunkástanuló otthonban, kórházban van;
b) két hónapot meg nem haladóan ápolást, gondozást nyújtó vagy rehabilitációs szociális intézményi ellátásban részesül.
(3) Nem állapítható meg a gyermeknevelési támogatás, illetve a megállapított támogatás folyósítását meg kell szüntetni, ha
a) a kérelmező családjában az egy főre jutó havi jövedelem meghaladja az (1) bekezdés szerinti értékhatárt;
b) a jogosult rendszeres pénzellátásban részesül;
c) a jogosult munkaviszonyban, közszolgálati jogviszonyban, közalkalmazotti jogviszonyban, szolgálati jogviszonyban, szövetkezeti tagként, munkaviszony jellegű jogviszonyban áll, és emellett munkaideje a napi 4 órát meghaladja;
d) a jogosult a c) pontban említett jogviszonyokon kívül olyan más kereső tevékenységet folytat, amelynél a munkavégzés nem otthon történik;
e) a támogatásban részesülő gyermeknevelési kötelezettségeit nem teljesíti;
f) a támogatásra való jogosultságnak az e törvényben szabályozott feltételei hiányoznak.
(4) Ha a gyermeknevelési támogatásra jogosult családjában a támogatás folyósításának időtartama alatt újabb gyermek születik, három éven aluli gyermeket fogadnak örökbe vagy vesznek nevelésbe, a támogatás folyósítását nem lehet megszüntetni, ha a jogosult egyébként megfelel a gyermeknevelési támogatásra való jogosultság feltételeinek. Ha a támogatásban részesülő az általa nevelt gyermek halála miatt nem felel meg a 27. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, a támogatást a halálesetet követő hónaptól számított 3 hónap után kell megszüntetni.

28. § (1) A gyermeknevelési támogatás iránti igényt a kérelmező a lakóhelye vagy tartózkodási helye szerint illetékes jegyzőhöz nyújthatja be.
(2) A jegyző a kérelem alapján elbírálja az igényt, és az önkormányzat költségvetésének terhére megelőlegezi az ellátást.
(3) A támogatás megállapításáról a jogosult lakóhelye szerint illetékes jegyző nyilvántartást vezet. Ha az ellátást a jogosult a tartózkodási helye szerint illetékes jegyző állapította meg, a határozat egy példányát megküldi a nyilvántartást vezető jegyzőnek.

30. § A gyermeknevelési támogatás havi mértéke azonos az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegével, amelyből a jogosult az ellátás után nyugdíjjárulék fizetésére kötelezett. A támogatást a jogosult részére havonta utólag kell folyósítani. A támogatás folyósításának időtartama szolgálati időre jogosít.

31. § A népjóléti miniszter a gyermeknevelési támogatásra való jogosultságot annak a személynek is megállapíthatja
a)
b) akinek nagykorú gyermekei oktatási intézmény nappali tagozatán tanulnak, a tanulmányaik befejezéséig, legfeljebb azonban 25. életévük betöltéséig,
feltéve, hogy a kérelmező legalább három - a b) pontban szabályozott esetben legalább egy - kiskorút nevel, és a legkisebb gyermek megfelel a 27. § (1) bekezdésében szabályozott feltételeknek.

4. Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv:

15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(2) A testületi szerv hatáskörébe tartozó egyedi államigazgatási ügyben az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül, vagy ha ez nem lehetséges, legkésőbb a soron következő testületi ülésen kell határozni.
(3) Ha a felettes szerv a mulasztó közigazgatási szerv helyett azonos hatáskörű másik szervet jelöl ki az eljárásra, az elintézési határidő a kijelölésnek az eljáró szervhez érkezésekor kezdődik.
(4) A felettes szerv eljárása esetén az elintézési határidő az iratoknak a felettes szervhez érkezésekor kezdődik. A közigazgatási szerv a felettes szerve intézkedésének kézhezvételétől számított öt napon belül köteles az iratokat felterjeszteni.
(5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.

A vizsgálat megállapításai:

Kenézlő önkormányzata panaszos jövedelempótló támogatás megállapítására irányuló kérelme alapján az ügyintézési határidőt többszörösen túllépve hozott határozatot, és ezzel a jogállamiság alkotmányos elvéből eredő jogbiztonság követelményével, valamint a kérelem előterjesztéséhez és a szociális biztonsághoz való joggal összefüggésben visszásságot okozott.

Az alkotmányban deklarált jogállamiság elvéből fakadnak az eljárási garanciák, ezek teszik kiszámíthatóvá a jogalkalmazó szervek tevékenységét, így csak az eljárási normák betartása mellett működhet alkotmányosan a jogszolgáltatás. Ilyen eljárási norma és egyben garancia a jogalkotó által meghatározott ésszerű ügyintézési határidő, melynek be nem tartása az állampolgárok számára kiszámíthatatlanná, bizonytalanná teszi a jogalkalmazók eljárását, így alkalmassá válik arra, hogy az állampolgárok jogszabályokba vetett bizalmát megrendítse.

Ajánlás:

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 21. §-a alapján a fentiekben megállapított alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság orvoslására az alábbi kezdeményezéssel élek:

Felkérem a jegyzőt, tegyen intézkedéseket annak érdekében, hogy az eljárási határidőt az önkormányzat a jövőben betartsa.

Budapest, 1999 február 23.

Gönczöl Katalin

OBH 10007/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának  kiegészítő  jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó

Az eljárás megindulása:

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához írt levelében sérelmezte, hogy szociális kérelme tárgyában az önkormányzat a törvényben meghatározott eljárási határidő letelte ellenére nem határozott.

A panasz alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosa alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indított.

A megállapított tényállás:

A panaszos 1997 márciusában munkanélküli jövedelempótló támogatás iránti kérelmet nyújtott be Kenézlő Polgármesteri Hivatalánál. A kérelem tárgyában döntést az önkormányzat csak 1998-ban hozott és a panaszos részére 1997. márciustól munkanélküli jövedelempótló támogatást állapított meg.
A 1997 decemberében gyermeknevelési támogatás megállapítását kérte az önkormányzattól. Az önkormányzat a kérelemnek helyt adott, az ellátást jelenleg is folyósítják panaszos részére.

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmánya:

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

2. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv:

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

21. § (1) Ha a rendelkezésre álló adatok szerint az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot az előidéző szerv saját hatáskörben meg tudja szüntetni, az országgyűlési biztos kezdeményezheti az érintett szerv vezetőjénél a visszásság orvoslását. Az ilyen kezdeményezés rövid úton (távbeszélőn, szóban stb.) is történhet, ez esetben a kezdeményezés időpontját, módját és lényegét az ügyiraton kell rögzíteni.
(2) Az érintett szerv a kezdeményezés tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve a megtett intézkedésről a kezdeményezés kézhezvételétől számított harminc napon belül tájékoztatja az országgyűlési biztost.

3. A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. tv:

Munkanélküliek jövedelempótló támogatása

33. § (1) A települési önkormányzat a megélhetése alapjául szolgáló jövedelem pótlására jövedelempótló támogatásban részesíti azt a munkanélkülit,
a) aki az Flt. alapján munkanélküli járadékban részesült, és a munkanélküli járadék folyósítása időtartamának lejártát követően az Flt. alapján más munkanélküli ellátásra nem jogosult, és keresetpótló juttatásban nem részesül,
b) akinek részére a munkanélküli járadék folyósítását keresőtevékenység folytatása miatt a folyósítási idő lejártát megelőzően szüntették meg, és a keresőtevékenységet követően az Flt. alapján munkanélküli ellátásra nem jogosult,
c) akinek a munkanélküli járadékra való jogosultsága az Flt. alapján támogatott képzés időtartama alatt szűnt meg, és a képzés megszűnését követően az Flt. alapján munkanélküli ellátásra nem szerzett jogosultságot,
feltéve, hogy családjában az egy főre jutó havi jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 80%-át.
(2) A jövedelempótló támogatás iránti kérelem az (1) bekezdés a)-c) pontjában megjelölt jogosultsági feltétel keletkezése időpontjától számított 12 hónapon belül nyújtható be. E határidő elmulasztása jogvesztő.
(3) A jövedelempótló támogatás folyósításának időtartama 24 hónap, amelyet a jogosultság megállapításának napjától kell számolni. A jövedelempótló támogatás folyósításának időtartamába - az e törvényben foglalt kivétellel - nem számítható be
a) a korábbi jogosultság megszüntetését megelőző folyósítás időtartama;
b) a megállapított jogosultság fennállása alatt a folyósítás szüneteltetésének időtartama.
(4) A családi jövedelem számításánál a jövedelempótló támogatást igénylő munkanélküli részére az Flt. alapján korábban folyósított támogatásokat, valamint a jövedelempótló támogatást megelőző kereső tevékenység ellenértékét figyelmen kívül kell hagyni.

34. § (1) Nem állapítható meg jövedelempótló támogatás annak a munkanélkülinek, aki
a) rendszeres pénzellátásban részesül;
b) előzetes letartóztatásban van, illetve szabadságvesztés büntetését tölti;
c) fegyveres vagy fegyver nélküli katonai, illetve polgári szolgálatot (a továbbiakban: katonai szolgálat) teljesít;
d) az illetékes megyei (fővárosi) munkaügyi központtal (a továbbiakban: munkaügyi központ) az Flt. 25. §-ának (3) bekezdésében, az önkormányzattal pedig az e törvényben szabályozott együttműködést nem vállalja.
(2) Meg kell szüntetni a támogatás folyósítását, ha a munkanélküli
a) határozatlan idejű rendszeres pénzellátásban részesül;
b) a jövedelempótló támogatás folyósításának a 33. § (3) bekezdése szerinti időtartama lejárt;
c) az Flt. 58. §-a (5) bekezdésének a) pontjában meghatározott keresőtevékenység időtartamával a munkanélküli járadék megállapítására szerez jogot;
d) jövedelempótló támogatásának folyósítása szünetel és a szünetelés időtartama meghaladja a (4) bekezdés szerinti időtartamot.
(3) Szünetel a munkanélküli jövedelempótló támogatás folyósítása, ha a munkanélküli
a) határozott idejű rendszeres pénzellátásban részesül;
b) katonai szolgálatot teljesít, illetve az (1) bekezdés b) pontja szerinti büntetését tölti;
c) oktatási intézmény nappali tagozatán tanulmányokat folytat, illetve keresetpótló juttatásban részesül;
d) keresőtevékenységet folytat, ide nem értve azt a nem rendszeres munkavégzéssel járó kereső tevékenységet, amelynek havi ellenértéke nem éri el a 36. § (1) bekezdés a) pontja szerinti összeghatár 50%-át;
e) családjában az egy főre jutó havi jövedelem a 33. § (1) bekezdése szerinti értékhatárt - figyelemmel a 25. § (4) bekezdésében foglaltakra is - meghaladja;
f) a 34/A. § szerinti együttműködést nem vállalónak minősül.
(4) A jövedelempótló támogatás folyósítása a (3) bekezdésben foglalt időtartamra, de legfeljebb 24 hónapra szüneteltethető. Ha a szünetelés oka megszűnik és a támogatásra való jogosultság feltételei fennállnak, a támogatást - figyelemmel a 33. § (2) bekezdésében foglaltakra is - tovább kell folyósítani.

34/A. § (1) Együttműködést nem vállalónak minősül az a munkanélküli, aki
a) az illetékes munkaügyi központtal nem működik együtt [Flt. 25. § (3) bekezdés];
b) az önkormányzat által felkínált megfelelő közhasznú munkát vagy az önkormányzat közreműködésével felajánlott egyéb megfelelő munkahelyet nem fogadja el, vagy e foglalkoztatást a munkáltató rendkívüli felmondással vagy a rendkívüli felmondásnak az Flt. 58. §-a (6) bekezdésének b) pontjában szabályozott módon szüntette meg;
c) a támogatás feltételeinek évenkénti felülvizsgálatakor az ellátást megállapító önkormányzattal neki felróható módon nem működik együtt.
(2) Az (1) bekezdés a) és b) pontjának alkalmazásában a munkahely akkor megfelelő, ha a felajánlott munkahely közhasznú munka
a) a munkanélküli szakképzettségének, illetve iskolai végzettségének, vagy annál eggyel alacsonyabb szintű végzettségnek, valamint az Flt. 25. §-a (2) bekezdésének b) és d) pontjában foglaltaknak megfelel;
b) esetén a várható kereset eléri az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét.
(3) Amennyiben a folyósítás szüneteltetésére az (1) bekezdésben foglalt ok miatt kerül sor, a támogatás szüneteltetésének időtartama 6 hónap. Ezen időszak mindaddig meghosszabbodik, amíg a munkanélküli együttműködést nem vállalónak minősül.
(4) A (3) bekezdés szerinti időtartamot a jövedelempótló támogatás folyósításának időtartamába be kell számítani.
(5) Ha a jövedelempótló támogatás folyósítása a 34. § (3) bekezdésének a)-e) pontja alapján szünetel, a munkanélküli nem minősíthető együttműködést nem vállalónak.

35. § (1) A jövedelempótló támogatás iránti kérelemhez csatolni kell a munkaügyi központ igazolását arról, hogy a kérelmezőt munkanélküliként nyilvántartja, és a kérelmező az Flt. alapján járó ellátásokat már kimerítette.
(2) Ha az ellátást az önkormányzat megállapítja, a jegyző a határozat egy példányát megküldi a munkanélkülit nyilvántartó munkaügyi központnak. A munkaügyi központ a jövedelempótló támogatásban részesülő munkanélküliekről nyilvántartást vezet, és háromhavonta tájékoztatja az önkormányzatot az együttműködés tényéről.
(3) A támogatás megszüntetéséről, illetve szüneteltetéséről - a szüneteltetés okának feltüntetésével - az önkormányzat dönt, és a döntésről az önkormányzat jegyzője a (2) bekezdés szerinti munkaügyi központot tájékoztatja.
(4) A megállapított támogatás feltételeinek fennállását az ellátást megállapító önkormányzat évente felülvizsgálja.
36. § (1) A jövedelempótló támogatás havi összegét úgy kell megállapítani, hogy az
a) a jövedelemmel nem rendelkező munkanélküli jogosult esetén érje el;
b) jövedelemmel rendelkező munkanélküli jogosult esetén az egyéb jövedelmekkel együtt érje el
az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 80%-át.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában nem minősül jövedelemnek a 34. § (3) bekezdésének d) pontja szerinti, nem rendszeres munkavégzéssel járó tevékenység ellenértéke.
(3) Ha az (1) bekezdés szerint megállapított támogatás összege az ezer forintot nem éri el, a jogosult részére akkor is legalább ezer forint összegű támogatást kell megállapítani.

Gyermeknevelési támogatás (a panasz keletkezésekor még hatályos rendelkezés; 1999. I.1-től hatályát vesztette)

27. § (1) Gyermeknevelési támogatásra jogosult az az anya, nevelőanya, - illetve külön kormányrendeletben meghatározott esetben az az apa, nevelőapa - aki saját háztartásában otthon három vagy több kiskorút nevel, feltéve, hogy a családban a családi pótlékról és a családok támogatásáról szóló törvényben meghatározott módon számított egy főre jutó havi nettó jövedelem nem haladja meg a gyermekgondozási segélyre való jogosultság szempontjából irányadó értékhatárt.
A gyermeknevelési támogatás a legfiatalabb gyermek harmadik életévének betöltésétől azon év december 31-éig, amelyben az általános iskolai tanulmányait megkezdi, legfeljebb azonban nyolcadik életévének betöltéséig állapítható meg. A támogatásra való jogosultság szempontjából nem vehető figyelembe az a gyermek, aki kereső tevékenységet folytat, kivéve, ha a kereső tevékenységet a tanulói jogviszony mellett vagy annak keretében végzi.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában saját háztartásban neveltnek kell tekinteni azt a gyermeket is, aki
a) átmeneti jelleggel tartózkodik a háztartáson kívül, így különösen diákotthonban, kollégiumban, szakmunkástanuló otthonban, kórházban van;
b) két hónapot meg nem haladóan ápolást, gondozást nyújtó vagy rehabilitációs szociális intézményi ellátásban részesül.
(3) Nem állapítható meg a gyermeknevelési támogatás, illetve a megállapított támogatás folyósítását meg kell szüntetni, ha
a) a kérelmező családjában az egy főre jutó havi jövedelem meghaladja az (1) bekezdés szerinti értékhatárt;
b) a jogosult rendszeres pénzellátásban részesül;
c) a jogosult munkaviszonyban, közszolgálati jogviszonyban, közalkalmazotti jogviszonyban, szolgálati jogviszonyban, szövetkezeti tagként, munkaviszony jellegű jogviszonyban áll, és emellett munkaideje a napi 4 órát meghaladja;
d) a jogosult a c) pontban említett jogviszonyokon kívül olyan más kereső tevékenységet folytat, amelynél a munkavégzés nem otthon történik;
e) a támogatásban részesülő gyermeknevelési kötelezettségeit nem teljesíti;
f) a támogatásra való jogosultságnak az e törvényben szabályozott feltételei hiányoznak.
(4) Ha a gyermeknevelési támogatásra jogosult családjában a támogatás folyósításának időtartama alatt újabb gyermek születik, három éven aluli gyermeket fogadnak örökbe vagy vesznek nevelésbe, a támogatás folyósítását nem lehet megszüntetni, ha a jogosult egyébként megfelel a gyermeknevelési támogatásra való jogosultság feltételeinek. Ha a támogatásban részesülő az általa nevelt gyermek halála miatt nem felel meg a 27. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, a támogatást a halálesetet követő hónaptól számított 3 hónap után kell megszüntetni.

28. § (1) A gyermeknevelési támogatás iránti igényt a kérelmező a lakóhelye vagy tartózkodási helye szerint illetékes jegyzőhöz nyújthatja be.
(2) A jegyző a kérelem alapján elbírálja az igényt, és az önkormányzat költségvetésének terhére megelőlegezi az ellátást.
(3) A támogatás megállapításáról a jogosult lakóhelye szerint illetékes jegyző nyilvántartást vezet. Ha az ellátást a jogosult a tartózkodási helye szerint illetékes jegyző állapította meg, a határozat egy példányát megküldi a nyilvántartást vezető jegyzőnek.

30. § A gyermeknevelési támogatás havi mértéke azonos az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegével, amelyből a jogosult az ellátás után nyugdíjjárulék fizetésére kötelezett. A támogatást a jogosult részére havonta utólag kell folyósítani. A támogatás folyósításának időtartama szolgálati időre jogosít.

31. § A népjóléti miniszter a gyermeknevelési támogatásra való jogosultságot annak a személynek is megállapíthatja
a)
b) akinek nagykorú gyermekei oktatási intézmény nappali tagozatán tanulnak, a tanulmányaik befejezéséig, legfeljebb azonban 25. életévük betöltéséig,
feltéve, hogy a kérelmező legalább három - a b) pontban szabályozott esetben legalább egy - kiskorút nevel, és a legkisebb gyermek megfelel a 27. § (1) bekezdésében szabályozott feltételeknek.

4. Az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. tv:

15. § (1) Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg.
(2) A testületi szerv hatáskörébe tartozó egyedi államigazgatási ügyben az (1) bekezdésben meghatározott határidőn belül, vagy ha ez nem lehetséges, legkésőbb a soron következő testületi ülésen kell határozni.
(3) Ha a felettes szerv a mulasztó közigazgatási szerv helyett azonos hatáskörű másik szervet jelöl ki az eljárásra, az elintézési határidő a kijelölésnek az eljáró szervhez érkezésekor kezdődik.
(4) A felettes szerv eljárása esetén az elintézési határidő az iratoknak a felettes szervhez érkezésekor kezdődik. A közigazgatási szerv a felettes szerve intézkedésének kézhezvételétől számított öt napon belül köteles az iratokat felterjeszteni.
(5) Az eljáró közigazgatási szerv vezetője a határidőt indokolt esetben egy ízben legfeljebb harminc nappal meghosszabbíthatja. Erről - kérelemre indult eljárás esetén - az ügyfelet értesíteni kell.

A vizsgálat megállapításai:

A lefolytatott vizsgálat során megállapítottam, hogy az önkormányzat panaszos szociális kérelmeit az előírt eljárási határidőn belül bírálta el, panaszost kérelmének megfelelően jövedelempótló és gyermeknevelési támogatásban részesítette. Fentiek alapján az önkormányzat eljárásában alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot nem állapítottam meg.

Budapest, 1999. március 22.

Gönczöl Katalin