OBH 9928/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: Dr.Gáspárné Dr. Pere Katalin 

Az eljárás megindítása

A Magyar Alkotóművészek Országos Egyesülete elnöke azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, hogy kezdeményezze az 1997. évi LXXXII. tv. 133. § (1) bekezdésének hatályon kívül helyezését, az 1997. évi LXXX. tv. 5. § (1) bek., g) pontjából a "felhasználási szerződés alapján" szövegrész törlését, az 1975. évi II. tv. 54. § (7) bekezdésének a 36/1997. (VI. 11.) AB határozatának megfelelő újra szabályozását és ennek az 1997. évi LXXX. törvény rendelkezései közé történő beiktatását. A fenti szabályok - a panaszos álláspontja szerint - sértik a Magyar Alkotóművészek Országos Egyesülete tagjainak a jogbiztonsághoz és a szociális biztonsághoz való alkotmányos jogaikat.

A tárgyhoz tartozása miatt szükséges a fentieken kívül az 1997. évi LXXX. tv. 4. § k) pont, a 6. §, 9. § (2) bek. és a 195/1997. (XI. 5.) Korm. rendelet 3. §, 4. § (1), (3) és (4) bekezdések, valamint a 28. § (2) bekezdések áttekintése is.

Érintett alkotmányos jogok

Szociális biztonsághoz, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 70/E. §, Alk. 2. §)

Megállapított tényállás

1998. január 1-jétől a társadalombiztosítási járulékfizetés kérdéseit a társadalombiztosítási ellátásaira és magánnyugdíjra jogosultakról, valamint e szolgáltatások fedezetéről szóló 1997. évi LXXX. törvény (Tbj.) szabályozza.
E törvény 5. § (1) bekezdés g) pontja alapján biztosított az is, aki felhasználási szerződés alapján személyesen munkát végez és az e tevékenységéből származó, tárgyhavi járulékalapot képező jövedelme eléri a tárgyhónapot megelőző hónap első napján érvényes minimálbér havi összegének 30 %-át, illetőleg naptári napokra annak harmincad részét. 

E szabályozás célja alapvetően annak a kormányzati szándéknak a megvalósítása volt, hogy a társadalombiztosítási járulékfizetésben minél szélesebb körben érvényesüljön a közteherviselés.
A törvényi szabályozás végrehajtási rendelete (195/1997. (XI. 5.) Korm. rendelet 3-4. §-a) ugyanakkor messzemenően kezeli a szerzői jogvédelem alá tartozó tevékenységből származó jövedelmek sajátosságait. A rendelet alapján felhasználási szerződés esetén a járulékalap megállapításakor a felhasználási szerződés szerinti személyes munkavégzés díjazását kell figyelembe venni. A szerzői jogról szóló 1969. évi III. törvény szerinti vagyoni jog felhasználásának ellenértékeként kifizetett díj pedig nem képez járulékalapot.
A fenti szabályozás tehát érvényesíti a szerzői jogvédelem alá tartozó tevékenységet folytatók érdekeit.

A Pénzügyminisztérium a kormányrendelet előkészítése során a Magyar Alkotóművészek Országos Egyesülete elnökével folytatott egyeztetés során készült (mellékelve) emlékeztető szerint a fenti szabályozással egyetértett.

A 36/1997. (VI. 11.) AB határozat pedig tartalmi kifogást nem állapított meg, csupán világos, egyértelmű, új szabályozást írt elő, mely az 1997. évi LXXX. tv. (Tbj.) 5. §-ában megtörtént.

A fenti tényállás alapján, valamint arra is tekintettel, hogy a Tbj. ismét módosításra kerül, az állampolgári jogok országgyűlési biztosa a vizsgálatot lezártnak tekinti.

Budapest, 1998. október 13.

Gönczöl Katalin