OBH 9792/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése

Kapcsolódó ügyek: OBH 9663/1997., OBH 9664/1997., OBH 9668/1997., OBH 9669/1997., OBH 9672/1997.
Előadó: Tasnádiné dr. Bácsi Zsuzsanna
Az eljárás megindulása:

Panaszosok az Önkormányzat TELPARK /fizető/ parkolási rendszert szabályozó helyi rendeletét kifogásolták.
Sérelmezték, hogy amennyiben a mozgáskorlátozottaknak fenntartott parkolóhely nem szabad, a mozgáskorlátozottak - engedélyük ellenére is - csak fizetés ellenében parkolhatnak.
Egyik panaszos másolatban csatolta a parkolási pótdíj fizetésére felszólító 520584 sorszámú felhívást, melyben a pótdíj fizetésének okaként jelölték meg, hogy "Az engedély ezen a helyen nem érvényes".

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa, diszkrimináció gyanúja miatt vizsgálatot indított.

Kapcsolódó jogszabályok

1988. évi I. törvény a közúti közlekedésről, a végrehajtására kiadott 30/1988. (IV.21.) MT rendelettel egységes szerkezetben
Tv. 8. § (1) A közúti közlekedéssel összefüggő állami és önkormányzati feladatok:
... h) a közúthálózat fejlesztése, fenntartása, üzemeltetése.
Tv. 9. § (1)
(2) A közúti közlekedéssel összefüggő önkormányzati feladatok ellátásáról a helyi önkormányzat képviselő-testülete gondoskodik.
Tv. 15. §
(2) Közút területén vagy a közút területén kívüli közterületen létesített, illetőleg kijelölt várakozóhelyen a közút kezelője díj és pótdíj szedését rendelheti el.

19/1994. (V.31.) KHVM rendelet a közutak igazgatásáról

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról (Ötv.)
16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá a törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.

1/1975. (II.5.) KPM-BM együttes rendelet a közúti közlekedés szabályairól (KRESZ)
14. § (13) Az (1) bekezdés n)-p), t) és u) pontjában említett jelzőtáblánál mozgáskorlátozott személy (illetőleg az őt szállító jármű vezetője) a tilalom ellenére behajthat, ha úti célja a jelzőtáblával megjelölt úton van vagy csak ezen az úton közelíthető meg. A járművel ilyen esetben legfeljebb 20 km/óra sebességgel szabad közlekedni.
15. § (1) c) "Korlátozott várakozási övezet" (61/a. ábra); a tábla azt jelzi, hogy az úton "Korlátozott várakozási övezet vége" (61/b. ábra) tábláig a várakozás a 113. és 114. ábra szerinti kiegészítő táblán feltüntetett időtartamig, illetőleg feltételekkel engedélyezett.
17. § e) "Várakozóhely" (110. ábra); a tábla a járművek kijelölt várakozóhelyét jelzi; a tábla alatt elhelyezett kiegészítő tábla jelezheti a várakozóhelyen kötelező elhelyezkedés módját ... kiegészítő tábla jelezheti továbbá, hogy a várakozóhely mozgáskorlátozottak gépkocsijai részére van fenntartva (115. ábra);
40. § (9) A járdán a mozgáskorlátozott személy (illetőleg az őt szállító jármű vezetője) járművével a (8) bekezdésben említett egyéb feltételek fennállása esetében akkor is megállhat, ha a megállást jelzőtábla vagy útburkolati jel nem engedi meg.
41. § (3) Mozgáskorlátozott személy (illetőleg az őt szállító jármű vezetője) a járművével olyan helyen is várakozhat, ahol a várakozást jelzőtábla tiltja. A kijelölt rakodóhelyre vonatkozó rendelkezés [15. § (6) bek.] azonban e járműre is irányadó.

A mozgáskorlátozottak külön engedélye és jelzése
51/A. § A 14. § (13), a 40. § (9) és a 41. § (3) bekezdésében említett jogosultság azt a mozgáskorlátozott személyt illeti meg, aki a lakóhelye szerint illetékes egészségügyi hatóságtól erre engedélyt kapott és járművén az engedélyre utaló jelzés van.

164/1995. (XII.27.) Korm. rendelet a súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről
2. § A súlyos mozgáskorlátozott személy közlekedési kedvezményei:
... d) parkolási engedély.
6. § (1) A közlekedési támogatás a súlyos mozgáskorlátozott személy közlekedési többletköltségeinek részleges támogatása.
7. § A parkolási engedély a közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II. 15.) KPM-BM együttes rendeletben (KRESZ) meghatározott kedvezmények igénybevételére jogosít.
8. § (1) A közlekedési kedvezmények iránti, illetve a 11. § (2) bekezdése szerinti határozat érvényességének meghosszabbítására irányuló kérelmet a lakóhely vagy tartózkodási hely szerinti illetékes települési önkormányzat jegyzőjéhez (a továbbiakban: jegyző) kell benyújtani....
(3) A szerzési, a közlekedési támogatás iránti, valamint a 11. § (2) bekezdése szerinti határozat érvényességének meghosszabbítása iránti kérelem a tárgyév április 30. napjáig nyújtható be.
(4) Átalakítási támogatás és parkolási engedély iránti kérelem a tárgyévben bármikor benyújtható.
(5) A közlekedési támogatás iránti igény a (3) bekezdés szerinti határidőt követően is benyújtható, amennyiben a súlyos mozgáskorlátozottság ténye a tárgyévben következik be.
9. § (1) A 8. § (1) bekezdése szerinti kérelemhez mellékelni kell
a) a súlyos mozgáskorlátozottság tényét igazoló, a 10. § (1) bekezdése vagy 13. § (1) bekezdése alapján kiadott orvosi szakvéleményt,
(2) A parkolási engedély iránti kérelemhez csak a súlyos mozgáskorlátozottság tényét igazoló 10. § (1) bekezdése vagy 13. § (1) bekezdése szerinti orvosi szakvéleményt kell mellékelni.
12. § (1) A jegyző a súlyos mozgáskorlátozott személy kérelmére az 5. számú melléklet szerinti parkolási engedélyt állítja ki, függetlenül attól, hogy a kérelmező rendelkezik-e személygépkocsival vagy sem.
(2) A jegyző a parkolási engedélyt a 11. § (1) bekezdése szerinti határozatok meghozatalával egyidejűleg vagy attól függetlenül is kiállíthatja. A parkolási engedély kiadásánál a jövedelmi viszonyokat vizsgálni nem kell.
(3) A parkolási engedély érvényessége a kiállítás, illetve az érvényesítés időpontjától számított három év.
(4) A jegyző a parkolási engedély érvényességét az érvényes orvosi szakvélemény és a jogosult személyi igazolványának bemutatása esetén meghosszabbítja.
20. § (1) Aki rosszhiszeműen és az e rendeletben meghatározott feltételek hiányában vagy e rendelet megsértésével vett igénybe szerzési, átalakítási és közlekedési támogatást, köteles azt a Polgári Törvénykönyvről szóló 1959. évi IV. törvény 232. § (2) bekezdésében meghatározott kamattal megemelt összegben visszafizetni, valamint az igénybe vett parkolási engedélyt a kiállítónak visszaszolgáltatni. Az ilyen személy öt évig közlekedési kedvezményekben nem részesíthető.
(2) Az első fokú határozatot meghozó jegyző az (1) bekezdés szerinti visszafizetést, illetőleg a parkolási engedély visszaszolgáltatását a rosszhiszemű igénybevételről való tudomásszerzéstől számított három hónapon belül határozattal rendeli el.
(3) Nem lehet a visszafizetést elrendelni, ha a rosszhiszemű igénybevételtől számítva három év már eltelt.

Miskolc Megyei Jogú Város Önkormányzatának 59/1996. (XII.4.) sz. rendelete a TELPARK /fizető/ parkolási rendszerről
3. § (2) bek.: A morgáskorlátozott személyek a részükre kijelölt és az erre utaló jelzéssel ellátott parkolóhelyen engedélyükkel díjfizetés nélkül várakozhatnak. Díjmentességük azonban csak a kijelölt parkolóhelyeken érvényes.

Alkotmánybírósági határozatok:

9/1990. (IV.25.) AB határozat
"Az Alkotmány 70/A § (1) bekezdésében megfogalmazott megkülönböztetési tilalom értelmezésével az is megállapítható: a diszkrimináció tilalma nem jelenti azt, hogy minden, még a végső soron nagyobb társadalmi egyenlőséget célzó megkülönböztetés is tilos. A megkülönböztetés tilalma arra vonatkozik, hogy a jognak mindenkit egyenlőként (egyenlő méltóságú személyként) kell kezelnie, azaz az emberi méltóság alapjogán nem eshet csorba, azonos tisztelettel és körültekintéssel, az egyéni szempontok azonos mértékű figyelembevételével kell a jogosultságok és a kedvezmények elosztásának szempontjait meghatározni."

61/1992. (XI.20.) AB határozat
"Bár a jogegyenlőség fogalma csupán a hivatkozott § (3) bekezdésének szövegében lelhető fel, a jogegyenlőség követelménye jelen van a 70/A. § valamennyi szabályában....
A jogegyenlőség lényege, hogy az állam, mint közhatalom, s mint jogalkotó köteles egyenlő elbánást biztosítani a területén tartózkodó minden személy számára. Ebben az összefüggésben nem tehet különbséget közöttük faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerint.
Az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdésében foglalt tilalom nem csak az emberi, illetve az alapvető állampolgári jogokra irányadó, hanem e tilalom - amennyiben a különbségtétel sérti az emberi méltósághoz való jogot - kiterjed az egész jogrendszerre, ideértve azokat a jogokat is, amelyek nem tartoznak az emberi jogok, illetőleg az alapvető állampolgári jogok közé...."

"Az állam joga - s egyben bizonyos körben kötelezettsége is -, hogy a jogalkotás során figyelembe vegye az emberek között ténylegesen meglévő különbségeket. Az Alkotmány 70/A. § (1) bekezdése ugyanis nem bármifajta különbségtételt tilt - egy ilyen általános tilalom összeegyeztethetetlen lenne a jog rendeltetésével -, hanem csupán az emberi méltósághoz való jogot sértő megkülönböztetéseket."

31/1996. (VII.3.) AB határozat

Az érintett alkotmányos jogok

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 2. § (1) bekezdése: "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése: "a helyi képviselő-testület feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétel a magasabb szintű jogszabállyal."

A Magyar Köztársaság Alkotmányának 70/A. § (1) bekezdése: "A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen, faj, szín, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül."

A vizsgálat megállapításai

A közúti közlekedésről szóló 1988. évi I. törvény 15. § (1) bekezdése rendelkezik arról, hogy kijelölt várakozóhelyen, a közút kezelője, díj és pótdíj szedését rendelheti el. Az 1991. évi XX. törvény 92. § (1) bekezdése értelmében közút kezelőjén az 1988. évi I. tv. 15. § (2) bekezdése vonatkozásában a helyi önkormányzat képviselő-testületét kell érteni. Így - figyelemmel az Ötv. 16. § (1) bek-re - az önkormányzat feladata a parkolási díjak és feltételek megállapítása. E felhatalmazás alapján alkotta meg az önkormányzat az 59/1996. (XII.4.) számú rendeletét. A rendelet értelmében a mozgáskorlátozottak csak a részükre kijelölt parkolóhelyeken várakozhatnak díjmentesen.
A gyakorlatban az engedéllyel rendelkezők több esetben nem tudták igénybe venni a számukra fenntartott parkolóhelyet. Vagy már más engedéllyel rendelkező mozgáskorlátozott, vagy engedéllyel nem rendelkező jármű vezetője foglalta el a kijelölt parkolóhelyet. Így az engedéllyel rendelkező mozgáskorlátozottnak is fizetnie kellett a parkolóhely igénybevételéért. Ha nem érvényes parkolószelvénnyel, vagy bérlettel parkoltak a meghatározott várakozási övezetben, akkor a helyi rendelet 5. § (1) bekezdése értelmében pótdíjat kellett fizetniük.

A gyakorlati tapasztalatok alapján a rendeletet az önkormányzat 1998. január 1-től módosítani kívánja. A fizető parkolási rendszerről szóló rendelet tervezete a mozgáskorlátozottak fizetési kötelezettségének csökkentése érdekében több módosítást tartalmaz.

A tervezet a mozgáskorlátozottak részére fenntartott parkolót jogosulatlanul igénybe vevő által fizetendő pótdíj összegét megemeli, és bevezeti a mozgáskorlátozottak számára kedvezményes áron megvásárolható parkolóbérletet. A tervezet 3. § (4) bekezdése szerint, kedvezményes árú parkolóbérletet csak az a helyi lakos vásárolhat, aki saját tulajdonú gépjárművel és vezetői engedéllyel rendelkezik.

A tervezet szövegét vizsgálva megállapítottam, hogy a kedvezményes parkoló bérlet vásárlása nincs biztosítva minden engedéllyel rendelkező mozgáskorlátozott számára. Nem helyi lakos, olyan mozgáskorlátozott, aki vezetői engedéllyel, illetve saját gépkocsival nem rendelkezik, csak teljesárú bérletet vásárolhat. Nyilvánvaló, hogy ezeket a feltételeket gazdasági indokok miatt határozták meg ilyen szigorúan. Ez viszont ellentétel magasabb rendű jogszabályok szabályozási elveivel.
A 164/1995. (XII.27.) Korm. rendelet 9. § (2) bekezdése és a 12. § (1) bekezdése csak meghatározott orvosi igazolás benyújtásához köti az engedélyt. A KRESZ kedvezményei egyaránt megilletik a mozgáskorlátozott személyt, illetve az őt szállító jármű vezetőjét is.
[pl. 40. § (9), 41. § (3)]
A helyi parkolási rendelet tervezete önkényesen két részre osztja a parkolási engedéllyel rendelkező mozgássérülteket azzal, hogy nem biztosítja minden parkolási engedéllyel rendelkező mozgássérültnek a kedvezményes árú bérlet megvételének lehetőségét.
Az Alkotmány 70/A. §-át az Alkotmánybíróság több esetben értelmezte. Kimondta, hogy diszkrimináció tilalma azt jelenti többek között, hogy egyéni szempontok azonos mértékű figyelembevételével kell a jogosultságok és kedvezmények elosztásának szempontjait meghatározni.
[9/1990. (IV.25.) AB határozat]
Diszkrimináció tilalmából következik, hogy olyan jogi szabályozást kell kialakítani, amely azonos csoportba tartozóknak egyenlő elbánást, azonos jogokat biztosít.
A tervezetben foglaltak változatlan szöveggel elfogadása esetén a helyi rendelet 3. § (3)-(4) bekezdései sértenék az Alkotmány 70/A. §-ában rögzített diszkrimináció tilalmának elvét.
Az alkotmányos visszásság kiküszöbölése érdekében a rendelet ezen rendelkezéseit nem javaslom elfogadni.

A tervezet indokolásából kitűnik, hogy eredetileg a mozgáskorlátozottaknak a kijelölt helyen sem kellett a helyi rendelet értelmében díjat fizetni. Ezt a kedvezményt az 59/1996. (XII.4.) sz. helyi rendelet azért szüntette meg, mert az engedélyt sokan illetéktelenül használták. Álláspontom szerint ez a díjfizetésre kötelezés nem megfelelő módszer a visszaélések kiküszöbölésére, mivel a parkolási engedélyre jogosultakat is hátrányosan érinti. A visszaélések kiszűrésére a 164/1995. (XII.27.) Korm. rendelet 20. §-ában írtakat kell alkalmazni.

Vizsgáltam, hogy nem ütközik-e helyi rendeletnél magasabb rendű jogszabály rendelkezésébe az, hogy az engedéllyel rendelkező mozgáskorlátozottak csak a kiegészítő táblával számukra kijelölt helyen parkolhatnak ingyenesen.

A KRESZ 51/A. §-ában foglalja össze az engedéllyel rendelkező mozgáskorlátozottak közlekedését elősegítő szabályokat, melyek kivételezettebb helyzetet biztosítanak a többi közúti közlekedésben résztvevőkkel szemben. E szabályok a mozgáskorlátozottaknak - a parkolást elősegítendő - az általános szabályok alól meghatározott esetekben felmentést adnak.
[KRESZ 40. § (9) és 41. § (3) bekezdései]
A mozgáskorlátozottak közlekedését elősegítő kedvezményeket szabályozza a 164/1995. (XII.27.) Korm. rendelet. E rendelet célja, hogy a súlyos mozgáskorlátozottak társadalmi életben való részvételét állapotukból adódó közlekedési költségek részleges megtérítésével, különböző kedvezmények biztosításával elősegítse.

Ezen két jogszabály pozitív diszkriminációs szabályokat tartalmaz annak érdekében, hogy csökkentse az állampolgárok korlátozott mozgásképességéből fakadó hátrányokat. A KRESZ 17. §-ában plusz jogosítványt ad azzal, hogy a kiegészítő táblával megjelölt helyen csak mozgáskorlátozott parkolhat. Ebben a szakaszban említi, hogy a korlátozott várakozási övezet kiegészítő táblával jelölt helyen meghatározott feltételekkel lehet parkolni, de feltételek alóli kivételről nem rendelkezik. A parkolási díjjal kapcsolatos feltételeket a közúti igazgatásról szóló 19/1994. (V.13.) KHVM rendelet sem részletezi, mivel ezen rendelet 8. §-a csak azt határozza meg hogy, ha a várakozóhelyen díjat szednek a kiegészítő táblán milyen adatokat kell feltüntetni.

Mindebből arra a következtetésre jutottam, hogy nincs olyan jogszabályi rendelkezés, mely meghatározná a fizető parkolókra vonatkozó mindenkori önkormányzati rendelet keretét.
Keretszabály nélkül viszont az önkormányzatok eltérő szabályozást alakítottak ki. Ez bizonyos fokig előnyös, hiszen a helyi viszonyok ismeretében lehet helyi szinten a megfelelő parkolási rendet kialakítani. De az azzal járt, hogy nem egységes a parkolást szabályozó helyi rendeletekben kialakított szabályozás - többek között - a mentességi kör tekintetében. Az egyik vizsgált rendelet - Székesfehérvár Városi Önkormányzat 22/1995. (IV.27.) sz. rendelete a parkolási rendelet hatálya alól kiveszi - a megkülönböztetett jelzésű stb. járművek mellett - a parkolási engedéllyel rendelkező mozgássérültek járműveit is.
A most vizsgált helyi rendelet nem tartalmaz ilyen kivételt.
Mindezek szükségessé teszik olyan magasabb szintű jogi rendelkezés megalkotását, amely a helyi parkolási rendeleteket és a mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeivel kapcsolatos jogszabályokat összhangba hozza.

Ajánlás

Felkérem a Közlekedési- Hírközlési és Vízügyi Miniszter Urat, hogy a Belügyminiszter Úrral egyetértésben, az egységes szabályozási elvek kialakítása érdekében a KRESZ új szakaszának beiktatásával határozza meg, hogy a korlátozott várakozási övezetek szabályai kötelezőek-e a parkolási engedéllyel rendelkező mozgáskorlátozott személyekre, illetve az őket szállító járművek vezetőire.

Felkérem a Polgármester Urat, kezdeményezze az önkormányzat Képviselő-testületénél, hogy az új fizető parkolási rendszerről szóló rendelet tárgyi hatálya ne terjedjen ki az engedéllyel rendelkező mozgáskorlátozott személyek gépjárműveire.

Budapest, 1997. december 16.

Gönczöl Katalin

OBH 9792/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának kiegészítő jelentése

Kapcsolódó ügyek: OBH 9663/1997., OBH 9664/1997., OBH 9668/1997., OBH 9669/1997., OBH 9672/1997.
Előadó: Tasnádiné dr. Bácsi Zsuzsanna

Előzmények:
Panaszosok az Önkormányzat TELPARK /fizető/ parkolási rendszert szabályozó helyi rendeletét kifogásolták.
Sérelmezték, hogy amennyiben a mozgáskorlátozottaknak fenntartott parkolóhely nem szabad, a mozgáskorlátozottak - engedélyük ellenére is - csak fizetés ellenében parkolhatnak.

A beadványok alapján vizsgálatot indítottam, melyben többek között megállapítottam, hogy az önkormányzatok rendeletei eltérő módon szabályozzák a mozgáskorlátozottak parkolási kedvezményeit.  Emiatt az azonos helyzetben levő mozgáskorlátozottak parkolására eltérő fizetési feltételeket szabnak, mely diszkriminatív helyzetet eredményez.

Az 1997. december 16-án kelt vizsgálati jelentésemben felkértem a Közlekedési, Hírközlési és Vízügyi Miniszter Urat, hogy a Belügyminiszter Úrral egyetértésben, az egységes szabályozási elvek kialakítása érdekében a KRESZ új szakaszának beiktatásával határozza meg, hogy a korlátozott várakozási övezetek szabályai kötelezőek-e a parkolási engedéllyel rendelkező mozgáskorlátozott személyekre, illetve az őket szállító járművek vezetőire.

Dr. Lotz Károly miniszter úr válaszában elismerte és megértette a mozgáskorlátozottak részére kijelölt várakozóhelyek díjmentes igénybevételi lehetőségét biztosító kezdeményezések megalapozottságát, de   az ajánlásban javasolttól eltérő jogi szabályozással kívánta a problémát rendezni.
Nem tartotta lehetségesnek, hogy az 1/1975. (II.5.) KPM-BM együttes rendeletbe (KRESZ) beépített rendelkezésekkel a közút kezelőjének jogköre korlátozható legyen, mivel a közúti közlekedésről szóló 1988. I. tv. 15.§ (2) értelmében a közút kezelője, az Ötv. alapján, az önkormányzat képviselő-testülete.

 Dr. Lotz Károly miniszter úr ezért az utak forgalomszabályozásáról és a közúti jelzések elhelyezéséről  szóló 20/1984. (XII.21) KM rendelet mellékletének módosításaként  új rendelkezést  vezetett volna be, miszerint 
korlátozott várakozási övezetnek egyéb feltételek mellett olyan terület jelölhető ki, amely
" a mozgáskorlátozottakat szállító gépkocsik részére a helyi igényeknek megfelelő számú várakozóhely kialakítására van lehetőség."
Erre a módosításra nem került ez idáig sor.

Ezenkívül a súlyos mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeiről szóló  164/1995. (XII. 27.) Korm. rendelet 7. §-ának módosításával kívánta a mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeit pontosítani.
Jelenlegi 7. § szerint :A parkolási engedély a közúti közlekedés szabályairól szóló 1/1975. (II. 15.) KPM–BM együttes rendeletben (KRESZ) meghatározott kedvezmények igénybevételére jogosít.
Ez szakaszt egy következő második bekezdéssel kívánták kiegészíteni:
"Az (1) bekezdésben meghatározott engedéllyel rendelkező mozgáskorlátozottat szállító jármű a korlátozott várakozási övezetben a mozgáskorlátozottak részére kijelölt várakozóhelyet - a várakozás időtartamára vonatkozó rendelkezések megtartása mellett - várakozási díj fizetése nélkül is igénybe veheti"
A kormányrendelet módosítása érdekében tárcaközi egyeztetés folytatott Dr. Kökény Mihály volt népjóléti miniszterrel.
A  miniszter úr azonban a kormányrendelet módosításával nem értett egyet. Csak törvényi  szabályozást tartott lehetségesnek, megjegyezve, hogy a finanszírozás kérdése problémás, mert véleménye szerint a mozgáskorlátozott személyek közlekedési kedvezményeinek fedezetére szolgáló költségvetési keret ezt nem fedezi.

A miniszterek válasza egybehangzó volt abban, hogy rendeleti szintű keretszabályozáshoz törvényi felhatalmazás, vagy törvényi szintű keretszabályozás szükséges, és ezért ajánlásomban foglaltak megvalósítása az 1/1975. (II.5.) KPM-BM együttes rendelet módosításával nem lehetséges.

A Kormány T/161 számon benyújtotta a közúti közlekedésről szóló 1988. I. tv módosításától javaslatát. A javasolt módosítás nem tér ki a 15.§  (2) bek módosítására / 15.§ (2) "Közút területén vagy a közút területén kívüli közterületen létesített, illetőleg kijelölt várakozóhelyen a közút kezelője díj és pótdíj szedését rendelheti el."

Mivel  a 1988. I. törvény módosításra kerül, nincs akadálya annak, hogy az 1988. I. törvény kiegészüljön egy olyan módosítással, amely felhatalmazást ad olyan rendeleti szintű szabályozásra, amely behatárolhatja a helyi képviselő-testület Ötv. által biztosított szabályozási jogkörét

Ajánlás :
Felkérem, a Közlekedési, Hírközlési és Vízügyi Miniszter Urat, hogy a súlyos mozgáskorlátozott személyekre vonatkozó parkolási kedvezmények egységes szabályozása érdekében a  keretjogszabály megalkotásához szerezze meg a szükséges törvényi felhatalmazást.
 
Felkérem, a Közlekedési, Hírközlési és Vízügyi Miniszter Urat, hogy az eredeti ajánlásomban foglaltak  teljesítéséhez szükséges törvényi felhatalmazás érdekében, az   ajánlásomban írtakat terjessze az Országgyűlés  illetékes Bizottságai elé,  annak érdekében, hogy a Bizottságok fontolják meg az ajánlásomban foglaltak saját  módosítási indítványkénti előterjesztését.

Budapest, 1998. november 10.

Gönzöl Katalin