OBH 9759/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr.Ágoston Zsuzsa

Az eljárás megindulása

Panaszos 1997 november 17 - én az állampolgári jogok országgyűlési biztosához fordult panasszal, mert unokáival  való kapcsolattartásának gyakorlásához a gyámhatóság nem nyújt neki segítséget.

Érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.

Az ügy jogszabályi háttere

1952. évi IV. törvény a házasságról, a családról és a gyámságról
Csjt. 92. § (1) A gyermekétől különélő szülő joga és kötelessége, hogy gyermekével kapcsolatot tartson fenn, vele rendszeresen érintkezzen (a kapcsolattartás joga). A gyermeket nevelő szülő vagy más személy köteles a zavartalan kapcsolattartást biztosítani. A gyermeknek joga, hogy különélő szülőjével személyes és közvetlen kapcsolatot tartson fenn.

149/1997. (IX. 10.) Korm. rendelet a gyámhatóságokról, valamint a gyermekvédelmi és gyámügyi eljárásról
27. § (1) A kapcsolattartás célja, hogy
a) a gyermek és a szülő, valamint a más kapcsolattartásra jogosult közeli hozzátartozó közötti családi kapcsolatot fenntartsa, továbbá
b) az arra jogosult szülő a gyermek nevelését, fejlődését folyamatosan figyelemmel kísérje, tőle telhetően elősegítse.
(2) A kapcsolattartási jog formái: folyamatos és időszakos kapcsolattartás a gyermek elvitelének jogával és visszaadásának kötelezettségével, továbbá a gyermek tartózkodási helyén történő meglátogatása, levelezés, telefonkapcsolat, ajándékozás, csomagküldés.
28. § (1) A gyermekkel való kapcsolattartásra mind a szülő, mind a nagyszülő, továbbá - ha a szülő és a nagyszülő nem él, illetőleg a kapcsolattartásban tartósan akadályozva van - a gyermek nagykorú testvére, szülőjének testvére, valamint szülőjének házastársa is jogosult.

A tényállás és a vizsgálat megállapítása

	A panaszos által előadottak alapján megkerestem Budapest Főváros Terézváros Gyámhivatalát és az ügyre vonatkozóan tájékoztatást kértem. A  gyámhatósági eljárás során keletkezett iratokból, melyeket a gyámhivatal megküldött, megállapítottam, hogy a gyámhatóság 1997 december 12 -én kelt határozatával döntött a kapcsolattartás ügyében. A nagyszülő kapcsolattartási jogát akként szabályozta, hogy havonta egy hétvégére viheti magával unokáit. A határozat kézhezvételét követően panaszos ismét felkereste hivatalunkat és elmondta, hogy a döntés ellen fellebbezést nyújt be, méltánytalannak tartja, hogy  unokáival való kapcsolattartásának idejét csak egy hétvégére korlátozzák. Panaszost  ekkor tájékoztattuk arról, hogy panaszát csak abban az esetben jogosult vizsgálni az állampolgári jogok országgyűlési biztosa, ha a sérelmezett döntés ellen nyitva álló jogorvoslati lehetőséget kimerítette.
	1999 március 22 - én telefonon megkerestem az ügyben eljáró gyámhatóságot és az ügyre vonatkozóan  ismét tájékoztatást kértem. Megtudtam, hogy az iratokat  a fővárosi gyámhivatal útján megküldték a bíróságnak, mert a Fővárosi Gyámhivatal határozata ellen a felek keresetet nyújtottak be, a közigazgatási határozat felülvizsgálatát kérve.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993 évi LIX. törvény 29. § (1) bekezdésének f) pontjára való tekintettel az állampolgári jogok országgyűlési biztosának nincs hatásköre az ügy vizsgálatára, tekintettel a folyamatban levő  bírósági eljárásra.
	Fentiek alapján a panaszt  további vizsgálat nélkül elutasítom.

Budapest, 1999. április 13.

Gönczöl Katalin