OBH 9756/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Ludányiné Dr. Sasadi Zsuzsanna

Az eljárás megindítása

	1997. november 17.-én a Somogyi Hírlapban " Lázadás a Kaposkábel " ellen címmel,  a Kft fogyasztói érdekeket sértő magatartásáról tájékoztatták az olvasókat. A riport szerint elmérgesedett a viszony a lakósság és a vezetékes műsorszórásra hivatott Kaposkábel Kft között.
	A cikk alapján  a jogbiztonság, valamint a piacgazdaság körébe tartozó szerződési szabadság sérelmének alapos gyanúja miatt 1997. november 17.-én hivatalból vizsgálat indult.

A megállapitott tényállás

	Megkeresésemre a Kft. ügyvezetője úgy nyilatkozott, hogy előzetesen értesítették a lakókat, nem végeztek falfúrást. A munkálatok nélkül a 36 TV műsorból csak 22 vételét tudták volna biztosítani.
	1998. február 7.-én a Magyar Nemzet " Forintnyelő kábeltévék" címmel olvasóit arról tájékoztatta, hogy a Kaposkábel az eddigi 640 Ft-os havi díj helyett 1400 Ft-t akar fizettetni, vizsgálatomban e tárgykörre is kitértem.
	A Kaposvár Megyei Jogú Város Polgármesterétől tájékoztatást kértem az elmérgesedett viszony okairól, továbbá arról, hogy az újságcikkben jelezett munkálatok és a helyreállítás  költségeit ki viselte.
	Válaszában a polgármester arról tájékoztatott, hogy a Kft tevékenysége ellen azért lázadoznak az állampolgárok, mivel a szolgáltatásásnak díjai indokolatlanul magasak, véleménye szerint sértik a tisztességes piaci magatartás elveit. Mindezekre figyelemmel a tisztességtelen piaci magatartás tilalmának megsértése miatt levélben fordultak a Legfőbb Ügyészhez és a Versenyhivatal Elnökéhez. A polgármester válaszában kitért arra, hogy a fogyasztóknál végzett munkálatokért ellenszolgáltatást a Kft. nem kért. Szerinte jobb tájékoztatás esetén nem került volna sor a lakók ellenállására. Nyilatkozatához mellékelte a Kaposkábel kft-vel kötött Szindikátusi szerződés egy példányát.

Az ügy jogszabályi háttere

1996. évi I. törvény
a rádiózásról és televíziózásról
26. Műsorelosztás: a műsorszolgáltató által előállított jelek egyidejű, változatlan továbbítása vezetékes (kábeles) hálózaton vagy nem műsorszóró rádiótávközlő rendszeren a műsorszolgáltató telephelyétől, illetőleg a műsorszétosztó hálózat végpontjától elkülönült szervezet közbeiktatásával az arra jogosult felhasználó vevőkészülékéhez, a tíznél kevesebb vevőkészülék csatlakoztatására alkalmas hálózat segítségével történő jeltovábbítás kivételével. Nem minősül műsorelosztásnak a telekhatáron belüli vezetékrendszer (pl. társasház).
29. Műsorszétosztás: a műsorszolgáltató által előállított jelek vezetékes (kábeles) hálózaton, továbbá földfelszíni vagy műholdas nem műsorszóró rádiótávközlő rendszeren tartalmában változatlanul történő egyidejű eljuttatása rádió és televízió műsorszóró adókhoz, illetőleg műsorelosztó hálózatokhoz.
8. Cím
A Testület feladatai
41. § j) állásfoglalásokat, javaslatokat dolgoz ki a magyar műsorszolgáltatási rendszer fejlesztésének elvi kérdéseire vonatkozóan, ideértve a sokcsatornás vezetékes rendszereket, valamint az audiovizuális ágazattal való összefüggéseket is, és részt vesz e területtel kapcsolatos döntések előkészítésében;
13. Cím
A vezetékes és a műholdas műsorszolgáltatás
113. § (1) Az a műsorszolgáltató, aki műsorának terjesztését kizárólag műsorelosztó rendszer segítségével végzi, műsorszolgáltató tevékenységének megkezdése előtt legalább harminc nappal köteles a Testületnek bejelenteni a 96. § (1)–(3) bekezdése szerinti adatokat.
(2) Ha a bejelentés tudomásulvételét a Testület hatvan napon belül nem tagadta meg, a bejelentést nyilvántartásba vettnek kell tekinteni azzal, hogy a műsorszolgáltatási díj mértékét e határidőn belül a jogosulttal közölni kell.
(3) A bejelentés tudomásulvételét meg kell tagadni, ha a bejelentő egyébként nem lehetne műsorszolgáltatási szerződés jogosultja.
(4) Törölni kell a nyilvántartásból a műsorszolgáltatót, ha
a) a nyilvántartásba vétel megtagadásának volna helye,
b) az üzemben tartó bejelentette a műsorszolgáltatás elosztásának megszüntetését, vagy tizenkét hónapon belül legfeljebb összesen hatvan napon át folytatta,
c) a törvény II. fejezetében foglalt kötelezettségét ismételten súlyosan megszegte.
(5) E § rendelkezéseit kell alkalmazni abban az esetben is, ha a műsorszolgáltatás nem a Kormány rendelkezési joga alá tartozó műhold igénybevételével történik.
VII. FEJEZET
MŰSORELOSZTÓ RENDSZER ÁLTAL TÖRTÉNŐ MŰSORSZOLGÁLTATÁS, ILLETVE MŰSORELOSZTÁS
115. § (1) Műsorszolgáltatás – ha az nem ütközik törvénybe vagy nemzetközi szerződésbe – vezetékes műsorelosztó távközlő hálózattal vagy műsorelosztó rádiótávközlő eszközzel is végezhető.
(2) Az (1) bekezdés szerinti műsorszolgáltatás az e célra rendszeresített nyilvántartásba vétel után kezdhető meg.
(3) A törvény hatálybalépésekor már működő műsorelosztó a Testület megalakulását követő harminc napon belül, a tevékenységét később kezdő műsorelosztó, a tevékenység megkezdése előtt harminc nappal köteles a Testületnek bejelenteni
a) a műsorelosztó nevét, lakcímét (székhelyét, telephelyét), cégnyilvántartási vagy hatósági nyilvántartási számát,
b) annak a büntetlen előéletű személynek a nevét és lakcímét, aki a sajtójogi, valamint az e törvény szerinti felelősséget viseli a műsorelosztó tevékenységért,
c) a műsorelosztó vállalkozás társasági szerződését, illetve alapító okiratát, esetleges módosításaival együtt,
d) a műsorelosztó, illetve az üzemeltetésre feljogosított vállalkozás (a továbbiakban együtt: üzemben tartó) nyilatkozatát arról, hogy milyen nagyságú részesedése van magyar napilapot vagy hetilapot kiadó, lapterjesztő, továbbá magyarországi műsorszolgáltatást végző, illetve magyarországi műsorszolgáltatási jogosultságot igénylő vállalkozásban,
e) a tervezett műsorelosztás vételkörzetét,
f) a műsorelosztáshoz csatlakoztatott háztartások számát.
(4) Műsorelosztó vállalkozás vételkörzete nem haladhatja meg a körzeti műsorszolgáltatás e törvényben megszabott legmagasabb mértékének egyharmadát.
(5) A (3) bekezdés szerinti bejelentés nem mentesít más jogszabályokban előírt engedélyek megszerzése alól.
(6) A bejelentésben közölt adatok változása esetén a (3) bekezdés a)–e) pontjaiban foglaltakat harminc napon belül, az f) pontban foglaltakat a tárgyévet követő év február 1-jéig kell bejelenteni.
(7) Törölni kell a nyilvántartásból a műsorelosztót, ha
a) bejelentette a műsorelosztás megszüntetését,
b) tevékenységét tizenkét hónapon belül legfeljebb összesen hatvan napon át folytatta,
c) nem tett eleget az (5)–(6) bekezdésben foglalt kötelezettségnek,
d) bejelentés nélkül osztott el műsorszolgáltatást,
e) nem tett eleget a Testület műsorszolgáltatás elosztásának szüneteltetésére vonatkozó, nemzetközi szerződésen alapuló felszólításának.
(8) A műsorelosztó rendszerek műszaki szabványait a közlekedési, hírközlési és vízügyi miniszter rendeletben szabályozza. A szabályozást úgy kell kialakítani, hogy az újonnan kiépülő rendszerek, illetve a már meglévő rendszerek további kiépítése megfeleljen a korszerű adatátvitel követelményeinek. Műsorelosztó rendszerek építése esetén a rendelet hatálybalépésétől, már meglévő rendszerek esetében pedig az átépítést 2003. január 1-jétől kell érvényesíteni. Olyan már kiépített műsorelosztó rendszereknél, amelyeknek gerinchálózata nem felel meg a rendeletben szabályozottaknak, a további lakossági csatlakozások kiépítésénél a rendeletben foglaltakat ugyancsak 2003. január 1-jétől kell érvényesíteni.
116. § (1) Az üzemben tartó – ha ez nem ütközik törvénybe vagy nemzetközi szerződésbe – nyilvántartásba vétel alapján jogosult elosztani bármely magyarországi vagy külföldi műsorszolgáltatást.
(2) Magyarországi vagy külföldi műsorszolgáltató műsorának elosztásához, az elosztás megkezdése előtt harminc nappal a Testületnek be kell jelenteni:
a) az elosztani kívánt magyarországi vagy külföldi műsorszolgáltató műsorának állandó megnevezését, a műsorszolgáltató azonosítását lehetővé tevő egyéb adatokat,
b) a műsorszolgáltatóval kötött szerződést vagy a műsorelosztási jogosultság egyéb igazolását, és/vagy azokat az adatokat, amelyek igazolják, hogy a szerzői jogok és a szerzői jogokkal szomszédos jogok védelmére szükséges lépéseket a műsorelosztó megtette,
c) az egyes műsorszolgáltatások műsorelosztó rendszeren belüli elhelyezésének műszaki adatait,
d) az egyes műsorszolgáltatások különböző díjú szolgáltatási csomagokban való elhelyezését.
(3) Az üzemben tartó február 1-jéig köteles bejelenteni az egyes műsorszolgáltatások vételébe az előző év december 31-éig bekapcsolódott háztartások számát.
(4) Ha a bejelentés tudomásulvételét a Testület hatvan napon belül nem tagadta meg, a bejelentést nyilvántartásba vettnek kell tekinteni.
(5) A Testület a nyilvántartásba vételt akkor tagadhatja meg, ha
a) a műsorszolgáltatás tervezett elosztása e törvénybe vagy a Magyar Köztársaság nemzetközi kötelezettségvállalásába ütközik,
 b) a (2) bekezdés szerinti adatok – hiánypótlásra történő felszólítás után – nem állnak rendelkezésre.
(6) A Testület a nyilvántartott adatokról harmadik személynek a személyes adatok védelméről és a közérdekű adatok nyilvánosságáról szóló 1992. évi LXIII. törvényben foglaltak szerint adhat tájékoztatást. A Testület a nyilvántartás alapján statisztikai célra a műsorszolgáltató és a műsorelosztó hálózatot üzemben tartó személyének azonosítására alkalmas adatot nem szolgáltathat. A műsorelosztó által elosztott műsorok műsorszolgáltatói számára, kérésükre, a Testület a (2) bekezdésben foglalt, rájuk vonatkozó adatokat rendelkezésre bocsátja.
117. § (1) 1996. július 1-jétől az üzemben tartó köteles rendszere révén elosztani a közszolgálati műsorszolgáltató valamennyi műsorát, amennyiben ezek vételkörzete kiterjed az adott fejállomásra. Ezeket a műsorokat alapszolgáltatásként kell elosztani és ezekért a műsorszolgáltatásokért többletdíjat az előfizetőtől nem lehet kérni.
(2) Az elosztás valamennyi közszolgálati műsorszolgáltató számára díjmentes és a közszolgálati műsorszolgáltató sem követelhet műsorai elosztásáért az üzemben tartótól ellenszolgáltatást. Az üzemben tartó az (1) bekezdésben meghatározott műsorszolgáltatások esetében mentesül a szerzői jogról szóló 1969. évi III. törvény (a továbbiakban: Szjt.) 50/G. §-ának (1) bekezdésében meghatározott jogdíj megfizetése alól.
(3) Az üzemben tartó és a műsorszolgáltató között létrejött szerződés nem tartalmazhat olyan kikötést, amely kizárja azt, hogy az üzemben tartó valamely műsorszolgáltatóval szerződést kössön.
(4) Az üzemben tartó szerződéses megállapodást köthet bármely műsorszolgáltatóval, amelyben vállalja, hogy a műsorért a műsorelosztó rendszer előfizetőitől a műsorszolgáltató részére díjat szed.
118. § (1) Nem lehet elosztani olyan műsorszolgáltatást, amely sérti a 3. § (2)–(3) bekezdésében, valamint az 5. § (4) bekezdésében foglaltakat.
(2) A kizárólag műsorelosztó rendszeren működő műsorszolgáltatások, illetve műholdas távközlési rendszeren terjesztett szakosított műsorszolgáltatások esetében az egy üzemeltetőhöz tartozó műsorelosztó rendszeren azonos műsorszolgáltatóhoz tartozó műsorszolgáltatások száma nem haladhatja meg a műsorelosztó rendszerben szétosztott műsorszolgáltatások húsz százalékát.
(3) A műsorelosztót – kapacitásának legalább tíz százalékáig, de legfeljebb három műsorszolgáltatóig – a helyi műsorszolgáltatók szerződéses ajánlatára – különös tekintettel a helyi közműsor-szolgáltatóra vagy helyi nem nyereségérdekelt műsorszolgáltatóra – szerződéskötési kötelezettség terheli.
(4) A műsorelosztót – kapacitása további tíz százalékáig, de legfeljebb három műsorszolgáltatóig – a magyarországi körzeti vagy országos műsorszolgáltató szerződéses ajánlatára szerződéskötési kötelezettség terheli.
(5) A (3)–(4) bekezdés szerinti szerződéskötési kötelezettség csak olyan műsorszolgáltató irányába áll fenn, amelynek napi műsorideje a négy órát eléri.
(6) Amennyiben a (3) és (4) bekezdés szerinti szerződés az ajánlattételtől számított harminc napon belül nem jön létre, a műsorszolgáltató jogosult a Testülethez fordulni a szerződés létrehozása érdekében. A Testület a szerződés díjra vonatkozó részét a piaci feltételeknek megfelelően határozza meg, tekintet nélkül a 117. § (4) és a 119. § (4) bekezdésére.
(7) A (3) és (4) bekezdésben jelzett kötelezettség teljesítése tekintetében a saját műsorszolgáltatás nem vehető figyelembe.
119. § (1) Nem tekinthető műsorszolgáltatónak az üzemben tartó, ha a műsorszolgáltatás elosztását egyidejűleg, a műsor változtatása nélkül végzi, feltéve, hogy a Testülethez címzett bejelentése alapján vezetékes műsorelosztóként vették nyilvántartásba.
(2) Nem tekintendő műsorszolgáltatónak az, aki a külföldi műsorszolgáltatótól átvett műsor egyidejű, változtatás nélküli elosztása során az átvett műsor reklámcélú felhasználásra szolgáló időrészében – e törvény reklám-előírásainak megtartása mellett – saját reklámot szolgáltat.
(3) A műsorelosztó elkülönítetten kezeli a műsorszolgáltató szolgáltatásáért járó díjat, illetve a rendszer működtetéséért felszámított összeget.
(4) A vezetékes műsorelosztó távközlő rendszer tulajdonosa vagy üzemben tartója az egyes műsorcsatornák működtetéséért csak az előfizetőktől szedhet üzemeltetési díjat. Ez alól kivételt képez, ha a műsorszolgáltató a távközlési tevékenységéért ellenszolgáltatást fizethet azzal, hogy ilyen esetben az adott műsorszolgáltatási csomag díja nem változhat.
(5) Rádió távközlő műsorelosztó rendszer üzemben tartója a műsorszolgáltatótól a távközlési tevékenységéért ellenszolgáltatást kérhet – kivéve a közszolgálati műsorszolgáltatókat –, míg a csatornák vételéért távközlési szolgáltatási díjat a rendszer előfizetőitől szedhet.
120. § (1) Az üzemben tartó a díjazás összegére tekintettel eltérő műsorcsoportokat alakíthat ki.
(2) Az üzemben tartók elosztásból származó reklámbevételeiket kötelesek folyamatosan elkülönítetten vezetni, és arról minden év március 1-jéig a Testület részére havi bontásban tájékoztatót küldeni. A Testület ellenőrzései alkalmával jogosult a nyilvántartást ellenőrizni.
121. § (1) A korlátozott – nemzeti frekvenciagazdálkodás hatálya alá eső – műsorelosztó rendszernek minősülő rádió távközlő műsorelosztó rendszeren működő műsorszolgáltatásokra a műsorszolgáltatási szerződésre vonatkozó rendelkezések irányadók.
(2) A nem korlátozott, rádió távközlő műsorelosztó rendszeren működő műsorszolgáltatásra a vezetékes műsorelosztó rendszereken végzett műsorszolgáltatásokra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. Az eredeti célját tekintve műsorszétosztásra szolgáló, de közvetlen vétel útján műsorelosztást is megvalósító rendszerre e törvény szempontjából a vezetékes műsorelosztó rendszerre vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.
(3) A műsorelosztás részletes szabályairól külön törvényt kell alkotni.

1997. évi CXLIX. törvény
a Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló 1959. évi IV. törvény módosításáról

1. § (1) A Magyar Köztársaság Polgári Törvénykönyvéről szóló, többször módosított 1959. évi IV. törvény (a továbbiakban: Ptk.) 205. §-a a következő (3) bekezdéssel egészül ki, a jelenlegi (3) bekezdés számozása pedig (4) bekezdésre változik:
"(3) Az általános szerződési feltétel az (1)–(2) bekezdésben foglaltak teljesülése esetén is csak akkor válik a szerződés részévé, ha alkalmazója lehetővé tette, hogy a másik fél annak tartalmát megismerje, és ha azt a másik fél kifejezetten vagy ráutaló magatartással elfogadta."
(2) A Ptk. 205. §-a a következő (5)–(6) bekezdéssel egészül ki, a jelenlegi (4) bekezdés számozása pedig (7) bekezdésre változik:
"(5) Külön tájékoztatni kell a másik felet arról az általános szerződési feltételről, amely a szokásos szerződési gyakorlattól, a szerződésre vonatkozó rendelkezésektől lényegesen vagy valamely korábban a felek között alkalmazott kikötéstől eltér. Ilyen feltétel csak akkor válik a szerződés részévé, ha azt a másik fél – a külön, figyelemfelhívó tájékoztatást követően – kifejezetten elfogadta.
(6) Ha az általános szerződési feltétel és a szerződés más feltétele egymástól eltér, az utóbbi válik a szerződés részévé."
2. § A Ptk. 207. §-a a következő (2) bekezdéssel egészül ki, a jelenlegi (2)–(4) bekezdés számozása pedig (3)–(5) bekezdésre változik:
"(2) Ha a gazdálkodó szervezet és a fogyasztó közötti szerződés tartalma az (1) bekezdésben foglalt szabály alkalmazásával nem állapítható meg egyértelműen, a fogyasztó számára kedvezőbb értelmezést kell elfogadni."
3. § A Ptk. 209. §-a helyébe a következő rendelkezés lép:
"209. § (1) Ha az általános szerződési feltétel tisztességtelen, a kikötést a sérelmet szenvedő fél megtámadhatja.
(2) Ha a gazdálkodó szervezet használ szerződéskötéskor tisztességtelen általános szerződési feltételt, a sérelmes kikötést a külön jogszabályban meghatározott szervezet is megtámadhatja a bíróság előtt.
(3) A bíróság a (2) bekezdés szerinti megtámadás alapossága esetén a tisztességtelen kikötés érvénytelenségét – a kikötés alkalmazójával szerződő valamennyi félre kiterjedő hatállyal – megállapítja. Az érvénytelenség megállapítása nem érinti azokat a szerződéseket, amelyeket a megtámadásig már teljesítettek." 4. § A Ptk. a következő 209/A–209/D. §-okkal egészül ki:
"209/A. § A gazdálkodó szervezet és fogyasztó közötti szerződés tisztességtelen kikötését a fogyasztó megtámadhatja akkor is, ha az nem minősül általános szerződési feltételnek.
209/B. § (1) Tisztességtelen az általános szerződési feltétel, illetve a gazdálkodó szervezet és a fogyasztó közötti szerződés kikötése, ha a jóhiszeműség követelményének megsértésével a feleknek a szerződésből eredő jogosultságait és kötelezettségeit egyoldalúan és indokolatlanul az egyik fél hátrányára állapítja meg.
(2) Egyoldalúan és indokolatlanul hátrányos a jogosultságok és kötelezettségek meghatározása különösen, ha
a) a szerződésre irányadó lényeges rendelkezéstől jelentősen eltér; vagy
b) összeegyeztethetetlen a szerződés tárgyával, illetve rendeltetésével.
(3) A feltétel tisztességtelen voltának megállapításakor vizsgálni kell a szerződéskötéskor fennálló minden olyan körülményt, amely szerződés megkötésére vezetett, továbbá a kikötött szolgáltatás természetét, az érintett feltételnek a szerződés más feltételeivel vagy más szerződésekkel való kapcsolatát.
4. § A Ptk. a következő 209/A–209/D. §-okkal egészül ki:
"209/A. § A gazdálkodó szervezet és fogyasztó közötti szerződés tisztességtelen kikötését a fogyasztó megtámadhatja akkor is, ha az nem minősül általános szerződési feltételnek.
209/B. § (1) Tisztességtelen az általános szerződési feltétel, illetve a gazdálkodó szervezet és a fogyasztó közötti szerződés kikötése, ha a jóhiszeműség követelményének megsértésével a feleknek a szerződésből eredő jogosultságait és kötelezettségeit egyoldalúan és indokolatlanul az egyik fél hátrányára állapítja meg.
(2) Egyoldalúan és indokolatlanul hátrányos a jogosultságok és kötelezettségek meghatározása különösen, ha
a) a szerződésre irányadó lényeges rendelkezéstől jelentősen eltér; vagy
b) összeegyeztethetetlen a szerződés tárgyával, illetve rendeltetésével.
(3) A feltétel tisztességtelen voltának megállapításakor vizsgálni kell a szerződéskötéskor fennálló minden olyan körülményt, amely szerződés megkötésére vezetett, továbbá a kikötött szolgáltatás természetét, az érintett feltételnek a szerződés más feltételeivel vagy más szerződésekkel való kapcsolatát.
 (4) Külön jogszabály meghatározhatja azokat a feltételeket, amelyek a fogyasztóval kötött szerződésben tisztességtelennek minősülnek, vagy amelyeket az ellenkező bizonyításáig tisztességtelennek kell tekinteni.
209/C. § Általános szerződési feltételnek minősül az a feltétel, amelyet az egyik fél több szerződés megkötése céljából egyoldalúan, előre meghatároz, és amelynek meghatározásában a másik fél nem működhetett közre.
209/C. § Általános szerződési feltételnek minősül az a feltétel, amelyet az egyik fél több szerződés megkötése céljából egyoldalúan, előre meghatároz, és amelynek meghatározásában a másik fél nem működhetett közre.

32/1991. (VI. 6.) AB határozat

Minden olyan szerződés, amelyet a szerződés megkötését követően nem rögtön teljesítenek, bizonyos fokú kockázatot jelent a felek számára. A szerződéskötést követően ugyanis olyan változások állhatnak be, amelyek eredményeként a szerződés gazdasági egyensúlya teljesen felborulhat, de legalábbis jelentős aránytalanságok következhetnek be. Ha ezeket a szerződő felek megállapodásukkal, szerződésmódosításukkal nem tudják rendezni, ezek kiküszöbölése ugyancsak a szerződésekbe történő beavatkozást teheti szükségessé. A beavatkozás történhet bírói úton és történhet törvényi vagy rendeleti úton is. A bíróság feladata egy-egy konkrét szerződés megbomlott egyensúlyát helyreállítani. A társadalmi méretű változásoknak a szerződések nagy tömegét azonosan érintő következményeit azonban az egyes peres eljárások keretei között nem lehet célszerűen megoldani, itt már indokolt, hogy a törvényhozás dolgozzon ki általános megoldást.

Az érintett Alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
9. § (1) Magyarország gazdasága olyan piacgazdaság, amelyben a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú és egyenlő védelemben részesül.

A vizsgálat megállapításai

	Az Országgyűlés 1998. március 1.-vel módosította a Magyar Polgári Törvénykönyvet. Ebben az általános szerződési feltételeket a Magyar Köztársaság valamint az Európai Közösségek és azok tagállamai közötti  társulás létesítéséről szóló, Brüsszelben, 1991. december 16.-án aláirt Európai Megállapodásra, valamint a megállapodást kihirdető 1994. évi I. törvény 3. §-ára figyelemmel ( mely az Európai Közösségek Tanácsának a fogyasztóval kötött szerződések esetében a tisztességtelen szerződési feltételek tilalmát rögzítette),  a 93/13/EGK irányelv tartalmához igazította az általános szerződési feltételeket. A módosítást az is indokolta, hogy ugyancsak március 1.-én lépett hatályba a nemzetgazdaság valamennyi ágát érintő  Fogyasztóvédelmi Törvény. A Magyar Polgári Törvénykönyvet módosító 1997. évi CXLIX. törvény 1.§ (1) bekezdése a Ptk 205. § -át  (3) bekezdéssel toldotta meg. A jogalkotók ebben megfogalmazták, hogy az általános szerződési feltétel az (1) és (2) bekezdésben foglaltak teljesülése esetén is csak akkor válik a szerződés részévé, ha alkalmazója lehetővé tette, hogy a másik fél annak tartalmát megismerje, és ha azt a másik fél kifejezetten, vagy ráutaló magatartással elfogadta. Mindezekre figyelemmel a Kaposkábel kft. a szolgáltatást igénybevevőknek köteles pontosan megfogalmazott szerződési feltételeket átadni és gondoskodni arról, hogy tartalmát a fogyasztók azokat megértsék. A szerződésekben rögzíteni kell az éves áremelkedés mértékét, mely az általános gyakorlat szerint megegyezik az infláció mértékével. Ugyancsak meg kell határozni a karbantartási, szerelési munkálatok időszakait és esetleges költségeit.
	A Szindikátusi Szerződés  7. pontja szerint a programcsomagok díjai a megyei jogú városok mindenkori, az azonos tartalmú programcsomagokra alkalmazott díjai alatt lesznek 20 %-kal. A 7. pontban foglalt szerződési feltételt, a polgármester nyilatkozata szerint megsértette a Kaposkábel Kft., ezért szerződésszegés miatt kezdeményezni lehet a szerződés felbontását.
	A Szindikátusi Szerződés 7. pontját a fogyasztók érdekeinek védelmében fogalmazták meg. Az áremelés korlátozásával az előfizetők vagyoni érdekeit, a Kaposkábel Kft. gazdasági erőfölénnyel való visszaélését kívánta korlátozni az önkormányzat.
	A tisztességtelen piaci magatartás elbírálása folyamatban van, de a Kft szerződésszegő magatartása miatt már mód nyílt a szerződés felbontásának kezdeményezésére. A tisztességtelen áralkalmazásával kapcsolatosan államigazgatási, illetve polgári peres eljárásnak van helye, melyet már kezdeményezett az állampolgárok védelmében a város polgármestere.
	Az iratokból megállapítható, hogy a fogyasztókkal egyoldalú, monopolhelyzetével visszaélő szerződési feltételeket alkalmazott a Kaposkábel Kft.
	Figyelemmel az általános szerződési feltételeket módosító 1997. évi CXLIX. törvényre, mely vonatkozik valamennyi közüzemi szolgáltatásra is, szükséges az állampolgárok mindenre kiterjedő tájékoztatása. A megújításra kerülő szerződéseknél ugyanis a szolgáltatónak ügyelnie kell arra, hogy a szerződés szövege egyértelmű legyen. Ennek elmulasztása  a március elsején hatályba lépett módosítás szerint azzal jár a jövőben, hogy a bíróság ezekben az esetekben a fogyasztók érdekében fogja döntését meghozni.
	A jogalkotók a a fogyasztók érdekében a Ptk-t módosították és korlátozták a gazdálkodó szervezetek által diktált szerződési feltételek alkalmazását. A konkrét ügyben a módosítást megelőzően alkotmányos visszásság állt fenn, azonban ezt  kiküszöbölte az 1998. március 1.-én hatályba lépett norma, ezért ajánlást nem teszek.

Budapest, 1998. március

Gönczöl Katalin