OBH 9708/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Borza Bea

A vizsgálat megindítása

Az Országgyűlési Biztos Hivatalához érkezett beadványban panaszos Ózd egyik peremkerülete, Somsály lakói nevében a településrész Ózd városától való elválása ügyében tartott népszavazás, továbbá közbiztonságának romlását sérelmezve fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. §-ának (1) bekezdése és 17. §-ának (1) bekezdése alapján az ügyben vizsgálatot indítottam.

A körülmények pontos megismerése érdekében megkerestem Ózd város jegyzőjét és a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjét.

A tényállás megállapítása

A megkeresett hatóságok tájékoztatása alapján a következő tényállást állapítottam meg:

A községegyesítés megszüntetése, illetve Somsály új községgé alakítása tárgyában a legutolsó - érvényes és eredményes - népszavazás 1996 decemberében volt, mely során a szavazók több mint fele az elválás mellett döntött. A népszavazást követő jogorvoslati eljárás alakalmával a Választási Bizottság az Alkotmánybírósághoz fordult, így a népszavazás eredménye még nem tekinthető jogerősnek. Ebből következően az országgyűlési biztos e kérdésben vizsgálatot nem folytathatott.

A közbiztonság helyzetével kapcsolatban az országgyűlési biztos általános helyettese rendelkezésére bocsátott dokumentumokból megállapítható, hogy 1997. évben Ózd-Somsály városrészben 49 bűncselekmény vált ismertté, melyből 25 lopás, 20 betöréses lopás, 3 testi sértés és 1 garázdaság.

Somsály és Hódoscsépány területére egy fő kinevezett körzeti megbízott van, aki a rendszeres szolgálatellátáson túl lakossági fogadóórákat tart, melyeken a tapasztalatok szerint nem konkrét bűncselekmények vagy a térség bűnügyi helyzete miatt, hanem inkább a lakókörnyezetükkel meglévő vitás ügyeik elintézése végett jelennek meg az állampolgárok.

Az Ózdi Rendőrkapitányság vezetője minden évben beszámol Ózd Város Önkormányzatának Képviselő-testülete előtt a város – és azon belül Somsály településrész – közbiztonságának helyzetéről, a közbiztonság javítása érdekében tett intézkedéseiről.

A képviselő-testület a rendőrkapitány beszámolóját tárgyaló ülésén minden évben közmeghallgatást tart a város közrendjének és közbiztonságának helyzetéről. A közmeghallgatás a helyben szokásos módon előzetesen meghirdetésre kerül, s a lakosság részéről rendszerint nagy az érdeklődés. Legutóbb 1997. június 26-i ülésén tárgyalta meg a képviselő-testület a rendőrkapitány beszámolóját.

Az elmúlt években – elsősorban a peremterületen kialakult közbiztonsági állapotokra tekintettel – a képviselő-testület a rendőrkapitányság részére a lakóterületi közbiztonság javítása érdekében támogatás odaítéléséről döntött, meghatározva annak feltételeit is. E támogatás fejében az Ózdi Rendőrkapitányság vállalja, hogy hétvégeken és hétköznapokon az esti órákban fokozott rendőri járőrszolgálatot biztosít – többek között Somsály településrészen is. A képviselő-testület 1997. június 26-i és október 14-i ülésén egyaránt két-két millió forint támogatást szavazott meg az 1997. július 1-től szeptember 30-ig, illetőleg október 15-től december 31-ig terjedő időszakra.

Ózd Város Önkormányzatának Képviselő-testülete az 1998. évi költségvetésben a közbiztonság javítása érdekében 8,2 millió forintot irányzott elő, melynek felosztásáról 1998. március 24-i ülésén döntött: a támogatás nagy részét az Ózdi Rendőrkapitányság kapta, s támogatásban részesült az Ózdi Foglalkoztatási Kht. Védelmi Szervezete, az Ózdi Polgárőr Egyesület és a Munkás úti Polgárőrség is.

A fentiek mellett Ózd Város Önkormányzatának Képviselő-testülete a település közbiztonságának javítása érdekében még 1991-ben létrehozta az Ózd Közbiztonságáért Alapítványt.

Az Ózdi Rendőrkapitányság és a Borsodnádasdi Rendőrőrs rendszeres gyalogos és gépkocsizó járőrözést végez az Ózdi Polgárőr Egyesület által is ellenőrzött városrészen. 1997-ben a Készenléti Rendőrség Miskolci Bevetési Parancsnokságának beosztottai közel két hónapon át láttak el szolgálatot Somsályon.

A bevezetett intézkedések hatékonyságára és a Borsodnádasdi Rendőrőrs, valamint az Ózdi Rendőrkapitányság fizikai közelségére (8, illetve 4 km) hivatkozva a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Rendőr-főkapitányság vezetője nem tartja indokoltnak rendőrőrs felállítását Somsály településrészen, s annak személyi és anyagi-technikai lehetőségét sem látja biztosítottnak.

Jogszabályi háttér

1990. évi LXV. törvény
a helyi önkormányzatokról

8. § (1) A települési önkormányzat feladata a helyi közszolgáltatások körében különösen: a településfejlesztés, a településrendezés, az épített és természeti környezet védelme, a lakásgazdálkodás, a vízrendezés és a csapadékvíz elvezetés, a csatornázás, a köztemető fenntartása, a helyi közutak és közterületek fenntartása, helyi tömegközlekedés, a köztisztaság és településtisztaság biztosítása; gondoskodás a helyi tűzvédelemről, közbiztonság helyi feladatairól; közreműködés a helyi energiaszolgáltatásban, a foglalkoztatás megoldásában; az óvodáról, az alapfokú nevelésről, oktatásról, az egészségügyi, a szociális ellátásról, valamint a gyermek és ifjúsági feladatokról való gondoskodás; a közösségi tér biztosítása; közművelődési, tudományos, művészeti tevékenység, sport támogatása; a nemzeti és etnikai kisebbségek jogai érvényesítésének a biztosítása; az egészséges életmód közösségi feltételeinek elősegítése.
(2) Az (1) bekezdésben foglalt feladatokban a települési önkormányzat maga határozza meg – a lakosság igényei alapján, anyagi lehetőségeitől függően –, mely feladatokat, milyen mértékben és módon lát el.

1994. évi XXXIV. törvény
a Rendőrségről

1. § (1) A Magyar Köztársaság Rendőrségének (a továbbiakban: Rendőrség) feladata a közbiztonság és a belső rend védelme.
(2) A Rendőrség a közbiztonság és a belső rend védelme körében az e törvényben és törvény felhatalmazása alapján más jogszabályban meghatározott bűnmegelőzési, bűnüldözési, államigazgatási és rendészeti feladatkörében:
f) ellátja a közterület rendjének fenntartásával kapcsolatos rendészeti feladatokat;

2. § (1) A Rendőrség védelmet nyújt az életet, a testi épséget, a vagyonbiztonságot közvetlenül fenyegető vagy sértő cselekménnyel szemben, felvilágosítást és segítséget ad a rászorulónak. A Rendőrség tiszteletben tartja és védelmezi az emberi méltóságot, óvja az ember jogait.
(2) A Rendőrség a feladatának ellátása során
a) együttműködik az állami és a helyi önkormányzati szervekkel, a társadalmi és a gazdálkodó szervezetekkel, az állampolgárokkal és azok közösségeivel;

8. § (4) A rendőrkapitány személyesen vagy képviselője útján évente beszámol a rendőrkapitányság illetékességi területén működő települési önkormányzat képviselő-testületének a település közbiztonságának helyzetéről, a közbiztonság érdekében tett intézkedésekről és az azzal kapcsolatos feladatokról. A megyei (fővárosi) önkormányzat felkérésére évente a rendőrfőkapitány számol be.

9. § (1) A települési önkormányzat szerződést köthet a közigazgatási illetékességi területén működő rendőrkapitányság vezetőjével – rendőrségi kötelezettségvállalás esetén a rendőrfőkapitány előzetes egyetértésével – különösen a helyi közbiztonságot érintő feladatok ellátása, a Rendőrség és az önkormányzati szervek tevékenységének összehangolása, valamint az illetékességi területén működő rendőri szerv létesítésének, bővítésének és fejlesztésének elősegítése érdekében. A szerződés megkötésétől a Rendőrség elzárkózhat, ha az jogszabályt sért vagy ellentétes a felettes rendőri szerv vezetőjének rendelkezésével, illetve, ha annak pénzügyi, anyagi fedezete nem biztosított vagy tartalma szakmailag megalapozatlan.

Érintett alkotmányos jogok

1949. évi XX. törvény
a Magyar Köztársaság Alkotmánya

13. §-ának (1) bekezdése szerint: „A Magyar Köztársaság biztosítja a tulajdonhoz való jogot.”

40/A. §-ának (2) bekezdésében rögzítettek szerint „A rendőrség alapvető feladata a közbiztonság és a belső rend védelme.”

54. §-ának (1) bekezdése szerint: „A Magyar Köztársaságban minden embernek veleszületett joga van az élethez és az emberi méltósághoz, amelyektől senkit nem lehet önkényesen megfosztani.”

55. §-ának (1) bekezdése szerint: „A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van a szabadságra és a személyi biztonságra, senkit sem lehet szabadságától másként, mint a törvényben meghatározott okokból és a törvényben meghatározott eljárás alapján megfosztani.”

A vizsgálat megállapításai

A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX. törvény nem nevesíti közvetlenül a polgárok alkotmányos jogaként a közbiztonsághoz való jogot, azonban az élet és az emberi méltóság, a szabadság és a személyi biztonság, illetőleg a tulajdonhoz való jog egyaránt belefoglaltatnak a közbiztonságba.

Az Alkotmány a közbiztonság védelmét a rendőrség alapvető feladataként határozza meg. Természetesen irreális lenne olyan elvárásokat támasztani a rendőrséggel szemben, amelyek a közbiztonság abszolút mértékének megteremtését tűznék célul. Az állam – és azon belül a rendőrség, illetőleg az Ötv.-ben expressis verbis kimondva a települési önkormányzat – kötelezettsége az, hogy a lehetőségekhez képest, a rendelkezésre álló eszközök leghatékonyabb igénybevételével járjon el a közbiztonság lehető legteljesebb (de meg nem határozható) mértékének biztosítása érdekében. A közbiztonság mértékének még közelítő meghatározására sincs mód, leginkább a polgárok biztonságérzetén keresztül lehet megítélni a közbiztonság helyzetét.

Ózd Város Önkormányzatának Képviselő-testülete rendszeresen napirendre tűzi a település – benne Somsály – közbiztonságának kérdését, s a rendelkezésére álló lehetőségekhez képest pénzügyi támogatást is nyújt a rendőrségnek.

Az Ózdi Rendőrkapitányság – a mozgásterét meghatározó korlátok között – ugyancsak megteszi azokat a lépéseket, amelyek reálisan elvárhatók a rendőrség részéről.

A fentiek alapján megállapítom, hogy miután Ózd-Somsály közbiztonságának jelenlegi helyzete összetett gazdasági és szociológiai jelenségek és nem valamely alkotmányos joggal összefüggő sérelem következtében alakult ki, az országgyűlési biztos számára nincs törvényes lehetőség alkotmányos visszásság megállapítására.
A jelentést azonban figyelemfelhívás céljából megküldöm az országos rendőrfőkapitánynak, hogy a hatáskörébe tartozó szükséges intézkedéseket a közbiztonság javítása érdekében megtehesse.

Budapest, 1998. július 28.

Dr. Polt Péter