OBH 9683/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Izafé Éva

Az eljárás megindulása

	Panaszos beadványában Tibolddaróc község önkormányzatának működését kifogásolta. Kritikával illette a képviselő-testület több döntését, így többek között a helyi általános iskola átszervezését, valamint azt, hogy konkrét beadványára választ nem kapott, valamint sérelmezte a jegyző és a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közigazgatási Hivatal eljárását is.
	A vizsgálat az Alkotmányban garantál művelődéshez való jog és a panasz előterjesztésével kapcsolatos alkotmányos sérelmének gyanúja miatt indult.

A megállapított tényállás

	Panaszos több fórumhoz fordult segítségért intézkedés megtétele érdekében az alábbi témakörben. Panaszos 1990-től 1996 augusztusáig Tibolddaróc község polgármestere volt, amikor is időközi választás során vált meg e tisztségétől.  Sérelmezte, hogy a kampány idején sok valótlan állítás hangzott el személyét illetően, rágalmazták családtagjait is, melyek eredményeként még 1996. november 14-én beadvánnyal fordult a képviselő-testülethez, de mint elmondta választ nem kapott. Továbbiakban előadta, hogy munkajogi vitája támadt a Képviselő-testülettel, ezért munkaügyi pert kellett indítani, melyet meg is nyert. 
	Későbbiekben, mint az általános iskola Közalkalmazotti Tanácsának elnöke, beadvánnyal fordult az önkormányzathoz, ehhez kapcsolódóan néhány hónappal később törvényességi vizsgálatot kért. Az első beadványára választ nem kapott, a hónapokkal későbbi kérelmére is csak határidőn túl válaszoltak. Álláspontja szerint a törvényességi vizsgálat kérésére vonatkozó elintézési mód törvénysértő, az eljárást nem a törvény felhívott rendelkezései szerint folytatták le. Beadványában más panaszokat is említ, így tanár lányának lakáshelyzetével kapcsolatos önkormányzati döntést, illetve azt a segítségnyújtás elmaradását, melyet leánya arra az időpontra kért, míg a családi házuk felépül. Kérelme ellenére nem kaphatott átmeneti elhelyezést, pedig - mint panaszos elmondja - a községben volt üres önkormányzati lakás. Végezetül részletesebben előadta az általános iskola átszervezésével kapcsolatban aggályait, illetve kifogásolta e döntés meghozatalával foglalkozó testületi ülés zárttá nyilvánítását. Álláspontja szerint az iskola átszervezése az iskolaigazgató megbízatásának elmozdítását szolgálta és ez az átszervezés látszott a legkézenfekfőbbnek, figyelemmel a felmerülő költségekre. (Végkielégítés, illetve 2000. július 31-ig szóló megbízatás ténye.) 

	Az iskolát - mint mondja - "átkeresztelték" Általános Művelődési Központtá (ÁMK), de az ezzel kapcsolatos feltételeket nem biztosították. A tantestületből többen kérték az átszervezés kivizsgálását és a törvényes helyzet visszaállítását. Megjegyezte még, hogy a költségek vonatkozásában a döntés emelkedést eredményezett, amelynek hátterét álláspontja szerint a Területi Államháztartási és Közigazgatási Információs Szolgálat (TÁKISZ) nem ismeri. "Nem hiszem, hogy az önhibáján kívül forráshiányos önkormányzati pályázaton ezt a többletkiadást támogatandónak ítélte volna meg a TÁKISZ. Valójában erről nem is tudhatott és egészen biztos most sem tud."
	Panaszos csatolta beadványához a szükséges iratanyagot, melyeket röviden ismertetek: 
általános iskolaigazgatói megbízatás visszavonására vonatkozó szabályok,
1996. november 14-én kelt levél a képviselő-testülethez panaszos és családja sérelmeivel kapcsolatban,
1996. november 30-ai nyílt levél panaszoshoz, fentiekre vonatkozóan a képviselő-testülettől,
1997. február 3-án kelt beadvány a Megyei Közigazgatási Hivatal vezetőjéhez, a képviselő-testület döntése ellen, kiemelve a sérelmeket, zárt ülés elrendelését,
1997. februári nyílt levél panaszostól a község lakosságához,
1997. március 3-ai és az 1997. március 19-ei válaszlevél a Közigazgatási Hivataltól panaszoshoz,
1997. február 13-án és 1997. március 17-én kelt levelek az iskola igazgatójának a polgármestertől, az iskola átszervezésével, illetve az ÁMK létrehozásával kapcsolatban,
1997. szeptember 24-ei beadvány a jegyzőhöz törvényességi vizsgálatra, az ÁMK keretében működő iskola ügyében, melyet öt tanár, illetve napközis nevelő is kért. A tanári karban érintett  még panaszos leánya és felesége is.
1997. november 4-én kelt jegyzői válasz panaszosnak, mint a Közalkalmazotti Tanács elnökének.
	A Közigazgatási Hivatal vezetőjét több ízben kérte panaszos annak vizsgálatára, hogy a testületi üléseket követően miért nem készülnek el a jegyzőkönyvek, melyek így nem is kerülnek a törvényes határidőben megküldésre a Közigazgatási Hivatalnak. Előadta azt is, hogy az ÁMK alapító okirat módosítása utólag és nem a jelzett időpontban, hanem az események alakulása folytán, később került megfogalmazásra. Erre vonatkozóan azt a választ kapta, hogy a határidők betartására már több ízben felhívták a polgármester figyelmét, de a válasz egyben azt is tartalmazta, hogy semmi más eszköz nem áll rendelkezésükre a törvényi előírások végrehajtása érdekében. Az ÁMK szabályzatra vonatkozóan közölte, hogy az csak a fenntartó jóváhagyásával válik érvényessé, tehát a döntés meghozataláig nem lehet jóváhagyottnak tekinteni.
	Panaszos ezt követően beadványát kiegészítette, melyben kitért arra is, hogy a Közigazgatási Hivatal, válaszával és az önkormányzat intézkedésével nincs megelégedve. Segítséget kért arra vonatkozóan, hogy ügyével milyen fórumot kell megkeresnie, mivel az ÁMK-val kapcsolatos perekben a bíróság az átszervezést nem tárgyalta.

Az ügy jogszabályi háttere   

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
12. § (3) A képviselő-testület ülése nyilvános.
(4) A képviselő-testület
a) zárt ülést tart választás, kinevezés, felmentés, vezetői megbízás adása, illetőleg visszavonása, fegyelmi eljárás megindítása, fegyelmi büntetés kiszabása és állásfoglalást igénylő személyi ügy tárgyalásakor, ha az érintett a nyilvános tárgyalásba nem egyezik bele; továbbá önkormányzati hatósági, összeférhetetlenségi és kitüntetési ügy tárgyalásakor;
17. § (1) A képviselő-testület üléséről jegyzőkönyvet kell készíteni, amely a megjelent képviselők és meghívottak nevét, a tárgyalt napirendi pontokat, a tanácskozás lényegét, a szavazás számszerű eredményét és a hozott döntéseket tartalmazza. A jegyzőkönyv elkészítéséről a jegyző gondoskodik.
(2) A képviselő-testület ülésének a jegyzőkönyvét a polgármester és a jegyző írja alá. A jegyzőkönyvet az ülést követő tizenöt napon belül a jegyző köteles megküldeni a fővárosi, megyei közigazgatási hivatal vezetőjének.

1977. évi I. törvény a közérdekű bejelentésekről, javaslatokról és panaszokról, egységes szerkezetben a végrehajtására kiadott 11/1977. (III. 30.) MT rendelettel
Tv. 10. § (1) A közérdekű bejelentések és javaslatok vizsgálatában és elintézésében eljáró és közreműködő szervek kötelesek az ügy érdemi vizsgálása érdekében haladéktalanul megtenni a szükséges intézkedést.
(2) A közérdekű bejelentéseket, illetőleg javaslatokat általában harminc napon belül el kell bírálni.

1993. évi LXXIX. törvény a közoktatásról
88. § (6) A helyi önkormányzat a közoktatási intézményét, illetve egyes szolgáltatás ellátását akkor szüntetheti meg, ha az adott tevékenységről, szolgáltatásról továbbra is megfelelő színvonalon gondoskodik oly módon, hogy annak igénybevétele a gyermeknek, tanulónak, szülőnek nem jelent aránytalan terhet. Ennek eldöntéséhez be kell szerezni a fővárosi, megyei önkormányzat - fejlesztési tervre épített - szakvéleményét.
(13) Ha a nevelési-oktatási intézmény jogutódlással szűnik meg, a megszűnés nem érinti a gyermek óvodai elhelyezését, tanulói jogviszonyát, kollégiumi tagsági viszonyát. Abban az esetben, ha a szülő nem akarja a jogutód nevelési-oktatási intézménybe járatni gyermekét, továbbá, ha a nevelési-oktatási intézmény jogutód nélkül szűnik meg, a helyi önkormányzat a (6)-(7) bekezdésben foglaltak figyelembevételével megjelöli azt a nevelési-oktatási intézményt, amelybe a szülő - a nevelési-oktatási intézmény megszűnése előtt - kérheti gyermeke átvételét. A megjelölt nevelési-oktatási intézmény vezetője a gyermek, tanuló felvételét csak helyhiány miatt tagadhatja meg.

138/1992. (X. 8.) Korm. rendelet a közalkalmazottakról szóló 1992. évi XXXIII. törvény végrehajtásáról a közoktatási intézményekben

Az érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény a Magyar Köztársaság Alkotmánya
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
(2) A Magyar Köztársaságban minden hatalom a népé, amely a népszuverenitást választott képviselői útján, valamint közvetlenül gyakorolja.

64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

A vizsgálat megállapításai

	A vizsgálat során csatolt dokumentumok között valóban szerepel egy 1996. november 14-én kelt beadvány, melyet panaszos a képviselő-testülethez címzett. Ebben arra kéri a címzettet és a polgármestert, hogy tegyenek közzé nyilatkozatot, mely szerint őt, mint korábbi polgármestert ért vádak, alaptalanok. Panaszos azt sérelmezi, hogy erre a mai napig nem kapott választ. Kétségtelen tény azonban, hogy még abban a hónapban, tehát 1996. november 30-án megjelent egy nyílt levél a Képviselő-testület aláírásával panaszoshoz címezve, melyben a november 14-ei levélre hivatkoznak. Ez a nyílt levél válasz tehát megszületett, és annak tartalmi elemzésétől, vizsgálatától eltekintve, formája is igazodik panaszos kéréséhez, mely szerint Ő nyilatkozat közzétételét kérte. Panaszos ezt azonban nem tekintette válasznak, így e felfogásban a panaszhoz való alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság állapítható meg. A nyílt levél kiadásával látszólag ez megoldódott, ennek megállapítása azonban így nem mondható ki, hiszen panaszos beadványában határozottan úgy fogalmazott: "Amennyiben a kért nyilatkozatot nem kapom meg, ...." Tehát egyértelmű azt kérte, hogy a képviselő-testület a választ csak hozzá juttassa el.
Mint a tényállásban is jeleztem, a panasz több tételt tartalmazott, így felvetett lakáselhelyezéssel kapcsolatos sérelmét, munkajogi kapcsolatot, az iskola működésével összefüggő átszervezést, melyekkel kapcsolatban a panasz részben megoldódott, illetve az országgyűlési biztos vizsgálatát az országgyűlési biztos feladatáról szóló törvény nem teszi lehetővé. Lényeges pont azonban az a tény, hogy panaszos nehezen jutott hozzá a testületi jegyzőkönyvekhez, tekintettel arra, hogy ezek időben nem készültek el, s ezt a Közigazgatási Hivatal is megállapította. 
	Időközben megkaptam a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közigazgatási Hivatal beszámolóját az 1998. évi tevékenységéről, melyben a törvényességi ellenőrzés adatai között szerepel, hogy Tibolddaróc Önkormányzata a jegyzőkönyveket minden eseten késedelmesen terjesztette fel. Ezzel az önkormányzat megsértette az önkormányzati törvényben előírt 15 napos felterjesztési határidőt. A Közigazgatási Hivatal ezen túlmenően  azt is megállapította, hogy a képviselő-testület törvénysértő módon járt el, amikor nem kérte az érintett nyilatkozatát arra vonatkozóan, hogy beleegyezik-e a nyilvános tárgyalásba. Ez a napirendi pont az iskola igazgatójának beszámolója volt. A zárt ülés elrendelésének törvénysértő tényét tehát a Közigazgatási Hivatal megállapította. Ezen túlmenően felszólította az önkormányzatot, hogy a jövőben a legmesszebbmenőkig tartsák be az Ötv. előírásait. 

	Alkotmány 2. § (1) bekezdése kimondja, hogy: "A Magyar Köztársaság független demokratikus jogállam." A jogállamiság egyik tartalmi eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság megköveteli a normák egyértelműségét, és az egyes jogintézmények kiszámíthatóságát. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. A jogintézmények csak akkor működhetnek alkotmányosan, ha az intézmények az eljárási normákat betartják.
	A vizsgálat megállapította, hogy a panaszjog megsértésén túl a jogbiztonsággal kapcsolatosan is visszásság keletkezhetett, mert az önkormányzat a törvényben előírt eljárási szabályokat nem tartotta be. Jegyzőkönyveit késedelmesen terjesztette fel oly módon, hogy pl. az 1998-as évben minden jegyzőkönyv esetében előfordult a törvényi előírás megszegése.

Ajánlás

Az 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján a következő ajánlást teszem:

Felkérem a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei Közigazgatási Hivatal Vezetőjét, hogy 1999-ben is fokozott figyelemmel kísérje az érintett Tibolddaróc Község Önkormányzat Képviselő-testület működését, és hasonló törvénysértés esetén ismételten szólítsa fel a testületet a törvényes működésre.

Az 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján a következő ajánlást teszem:

Felhívom Tibolddaróc Község Önkormányzat képviseletében eljáró Polgármester figyelmét, hogy az önkormányzathoz címzett beadványok, panaszok, kérelmek minden esetben a törvényes határidőn belül kerüljenek megválaszolásra, valamint gondoskodjon arról, hogy a bizottsági és testületi jegyzőkönyvek mindenkor az előírt határidőben kerüljenek felterjesztésre az Közigazgatási Hivatal részére.

Kérem a Közigazgatási Hivatal Vezetőjét és a Polgármestert, hogy ajánlásaimmal kapcsolatos álláspontjukról, illetve intézkedésükről 30 napon belül értesíteni szíveskedjenek. 

B u d a p e s t , 1999. február 11.

Gönczöl Katalin