OBH 9595/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr. Kiss László

Az eljárás megindulása:
	A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert 1995. január 25-én a Dunakeszi Rendőrkapitányság bevonta engedéllyel tartott lőfegyverét és fegyvertartási engedélyét és azt panaszának megtételéig nem kapta vissza.  A panasz alapján  az 1993. évi LIX. tv. 17. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében.

Érintett alkotmányos jogok:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek. )
Tulajdonhoz való jog (Alk. 13. § (1) bek.)
Jogorvoslathoz való jog (Alk. 57. § (5)bek.)
Panaszhoz, kérelemhez való jog (Alk. 64. §)

Alkalmazott jogszabályok:
115/1991.(IX.10.)Korm.rendelet a kézi lőfegyverekről és lőszerekről, a gáz- és riasztófegyverekről, valamint a légfegyverekről és a lőterekről 
7. § (1) A rendőrség a közbiztonság védelme érdekében, így különösen, ha az engedéllyel rendelkező ellen büntetőeljárást kezdeményezett, illetőleg ellene büntetőeljárás, vagy az 5. § (1) bekezdés b) pontjában meghatározott szabálysértési eljárás indult és az engedély visszavonása nem szükséges - meghatározott időre -, elrendelheti a kiadott engedély szüneteltetését, a lőfegyver, lőszer rendőrségnél történő tárolását, tartásának korlátozását, használatának korlátozását vagy tilalmát.
(2) Az (1) bekezdés rendelkezése alapján hozott jogerős hatósági döntést kérelemre, legalább 90 naponként felül kell vizsgálni. Az engedély szüneteltetését a hatósági tárolást, a tartás korlátozását haladéktalanul fel kell oldani, ha az elrendelés indokai már nem állnak fenn.

14/1991.(X.31.)BM rendelet a kézilőfegyverekről, lőszerekről, gáz- és riasztófegyverekről, légfegyverekről, és a lőterekről szóló 115/1991. (IX. 10.) Korm. rendelet végrehajtásáról
1. § (7) A fegyvertartási engedély visszavonását [R. 6. § (1)-(2) bekezdés], a fegyver beszolgáltatását [R. 6. § (3) bekezdés], a fegyver forgalomba hozatalára, tartására kiadott engedély szüneteltetését, a fegyver rendőrségnél történő tárolását, használatának korlátozását [R. 7. § (1) bekezdés] - ha az azonnali végrehajtás szükséges - a rendőrkapitányság is elrendelheti, illetőleg a beszolgáltatott fegyvert átveheti, erről azonban az illetékes, az engedélyt kiállító hatóságot haladéktalanul értesítenie kell.
4. § (1) A R 3. §-ának (1) bekezdésében meghatározott engedély visszavonásáról és az engedélyben meghatározott fegyver bevonásáról egy határozatban kell rendelkezni, és a határozat egy példányát csatolni kell a bevont lőfegyverhez.
(2) A fegyver bevonásáról rendelkező határozatnak az általános kellékeken túl tartalmaznia kell:
a) a bevonás időtartamát,
b) a fegyver azonosító adatait, a lőszer mennyiségét;
c) a tulajdonosnak a fegyver elidegenítésére, elajándékozására, hatástalaníttatására vonatkozó jogáról szóló tájékoztatást;
d) a tárolás díját.
(3) A leadott fegyver biztonsági tárolásáról, karbantartásáról az illetékes megyei rendőr-főkapitányság, Budapesten a Budapesti Rendőr-főkapitányság gondoskodik.
(4) A bevonás okának megszűnése esetén gondoskodni kell a fegyver visszaadásáról. A bevonást elrendelő határozat visszavonásáról és a fegyver visszaadásáról a visszavonást elrendelő határozat irattári példányára feljegyzett határozatban kell rendelkezni. A közlés tényét és a fegyver átvételét az ügyfél aláírásával igazolja.
20. § (1) A rendőrhatóság helyszíni ellenőrzése során megvizsgálja a jogszabályban előírt kötelezettségek teljesítését és a hatósági határozatban foglalt előírások betartását.
(2) A rendőrhatóság a fegyver ellenőrzése céljából elrendelheti a fegyver rendőrhatóságnál történő bemutatását.

Megállapított tényállás:
	A Dunakeszi Rendőrkapitányság Igazgatásrendészeti Alosztálya 1995. január 25-én ellenőrzés céljából, átvételi elismervény ellenében átvette a panaszos tulajdonát képező A 110508 számú fegyvertartási engedélyt, valamint Taurus gyártmányú IM 194635 gyártási számú - helyesen: 194631 - 22 mm-es kaliberű sportpisztolyát. A panaszos visszaélést nem követett el, ezért 1995. szeptember 4-én jogi képviselője útján kérte a hatóságtól a fegyver visszaadását. A rendőrség tájékoztatta a panaszost, hogy a fegyvert a Budapesti Ügyészségi Nyomozó Hivatal Pest Megyei  kirendeltsége 1995. február 9-én a kapitányságról elvitte
	A panaszos jogi képviselője 1996. január 2-án írásban megkereste a Nyomozó Hivatalt, de választ nem kapott, ezért kérelmét 1996. június 12-én megismételte. A Nyomozó Hivatal sem erre a levélre, sem az 1996. október 10-én kelt hasonló kérelemre nem válaszolt.
	1997. június 5-én a panaszos a Pest Megyei főügyész intézkedését kérte az ügyben, aki június 24-én kelt válaszában arról értesítette a panaszost, hogy kérelmét a Pest Megyei Rendőrfőkapitányság Igazgatásrendészeti Osztályára áttette, kivizsgálás és intézkedés végett.
	A Pest Megyei Rendőrfőkapitányság az áttételt követően, 1997. július 7-én értesítette a panaszost, hogy a fegyverügyirat még mindig a Nyomozó Hivatalnál van, ügyében csak az iratok visszaküldése után tudnak intézkedni. A panaszos ekkor az "Ablak" című TV műsorhoz fordult, majd tanácsukra panaszát az állampolgári jogok országgyűlési biztosához megküldte.  

A vizsgálat megállapításai:
	A panaszostól, a Pest Megyei Rendőrfőkapitányságtól és a Legfőbb Ügyész helyettesétől beszerzett iratok alapján a következőket állapítottam meg:
	A panaszos maroklőfegyver tartási kérelme 1994. május 20-án kelt, ennek alapján 1994. június 2-án kapta meg a megszerzési engedélyt és még ugyanezen a napon vásárolta meg a lőfegyverét. Egyidejűleg klubtársa, Sz.I. is vásárolt egy pisztolyt. A fegyverboltban a két fegyver gyártási számát tévedésből felcserélték. A Dunakeszi Rendőrkapitányság fegyverügyi előadója, S.I. r.őrmester a fegyvertartási engedélyeket a felcserélt számokkal állította ki. A panaszos részére 1994. június 10-én kiállított fegyvertartási engedélybe S.I. r.örm. a 194635 gyártási számú fegyvert jegyezte be. A panaszos által ténylegesen vásárolt pisztoly gyártási száma 194631 volt. Klubtársa, Sz.I. a saját fegyverét még júniusban átadta S.I. r.őrmesternek értékesítés céljából.
	Az ORFK Fegyelmi Osztályának a Dunakeszi Rendőrkapitányságon 1994. július 6-án megtartott vizsgálata után a Pest Megyei (akkor még Budapesti) Ügyészségi Nyomozó Hivatal Nyom. 1/7401/1994. számon nyomozást rendelt el S.I. r.őrmester, fegyverügyi előadó ellen, lőfegyverrel visszaélés és más bűncselekmények miatt. S.I. több olyan személynek adott fegyvertartási engedélyt, akik erre nem lettek volna jogosultak. Az ügyben 1995. október 26-án emeltek vádat, a büntetőeljárás a Dunakeszi Városi Bíróságon 6.B. 177/1995. szám alatt jelenleg is folyamatban van.	
	A Dunakeszi Rendőrkapitányság mulasztást követett el a panaszos fegyverének és fegyvertartási engedélyének elvétele során, mert megszegte a kézilőfegyverekről, lőszerekről, gáz- és riasztófegyverekről, légfegyverekről, és a lőterekről szóló 115/1991. (IX. 10.) Korm. rendelet végrehajtásáról kiadott 14/1991.(X.31.)BM rendelet 4. §-ban előírt határozathozatali kötelezettségét. 
	A fegyvert a Pest Megyei Rendőrfőkapitányság Igazgatásrendészeti Osztályának adták át tárolás céljából, míg az eredeti fegyvertartási engedélyt 1995. március 21-én a Pest Megyei Ügyészségi Nyomozó Hivatal eljáró nyomozója, más fegyverengedélyre vonatkozó irattal együtt átvette. 
	Tekintettel arra, hogy a panaszos fegyverengedélyezési ügyében bűncselekmény alapos gyanúja nem merült fel, fegyverügyi iratai a nyomozás során nem kerültek felhasználásra. A nyomozó ügyész helytelenül járt el akkor, amikor ennek tisztázása után azonnal, de legalább a nyomozás befejezését követően, vagy a Dunakeszi Városi Ügyészség vádiratának a nyomozó hivatalhoz történt megérkezése - 1995. október 31. - után a váddal nem érintett eredeti fegyvertartási engedély visszaküldése iránt nem intézkedett. A Legfőbb Ügyész helyettesének tájékoztatása szerint, erre csak 1998. november 16-án, a Dunakeszi Rendőrkapitányság Igazgatásrendészeti Osztályának felhívására került sor. A Pest Megyei Rendőrfőkapitányság vezetőjének tájékoztatása szerint az ügyészség valóban visszaküldte az 1995. március 21-én elvitt iratokat, de ezek között a panaszos ügyirata nem volt. 
	A fegyvert 1998. november 18-án átadták értékesítésre egy ezzel foglalkozó Kft.-nek.
	A Legfőbb Ügyész helyettesének tájékoztatása szerint a megállapított mulasztások miatt és annak érdekében, hogy ilyen a jövőben ne fordulhasson elő, a Pest Megyei Főügyész a szükséges intézkedést megtette. A tájékoztatás szerint a Pest Megyei Ügyészségi Nyomozó Hivatalhoz a panaszostól vagy jogi képviselőjétől a sérelmezett ügyben nem érkezett tájékoztatást kérő levél, így a válasz elmaradása a nyomozó hivatalnak nem róható fel. 
	A panaszbeadványhoz mellékelt dokumentumok szerint a panaszos jogi képviselője az előzőekben írott és a vizsgálathoz fénymásolatban rendelkezésre bocsátott három beadványt (1996. január 2, június 12, október 10) a Váci 1. sz. Postahivatalban könyvelt küldeményként adta fel, a feladásokat a postakönyvében lévő, dátummal ellátott bélyegzők, átvételi szignók és ragszámok tanúsítják. 

	 A fentiek alapján megállapítottam, hogy a Dunakeszi Rendőrkapitányság mulasztást követett el, mert 1995. január 25-től március 21-ig nem hozott határozatot a fegyver és a fegyvertartási engedély bevonásáról. Ezt követően - mivel a nyomozó hivatal az iratokat elvitte - intézkedésre már nem volt lehetőségük. Mulasztásuk sértette az idézett 14/1991.(X.31.)BM rendeletet, ezáltal a jogállamiságot és annak lényegi elemét képező jogbiztonság követelményét, továbbá a panaszos jogorvoslati jogát.
	A Pest Megyei Ügyészségi Nyomozó Hivatal azzal, hogy a panaszos iratait három évig visszatartotta, a büntetőeljárásban nem foglalta le, illetve ennek szükségtelensége esetén nem adta vissza haladéktalanul a rendőrségnek vagy a panaszosnak - a hanyag iratkezelés miatt lehetővé téve azok elkallódását - sértette a panaszos jogát a tulajdonához. A panaszos jogi képviselője által küldött beadványok válasz nélkül hagyása sértette a panaszosnak az Alkotmány 64. §-ában meghatározott panasztételhez való jogát, ezáltal a jogbiztonságot is.
	 A Dunakeszi Rendőrkapitányság mulasztása az időmúlás miatt már nem orvosolható, ezért emiatt ajánlást nem teszek, de felhívom a Pest Megyei Rendőrfőkapitányság vezetőjének figyelmét, hogy alárendelt szerveinél ellenőriztesse a fegyverengedélyezési tevékenységre vonatkozó rendeletek, illetve az államigazgatási eljárás szabályainak betartását.
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 20. § (1) bekezdése alapján ajánlom a Pest Megyei Főügyészség vezetőjének, hogy ellenőriztesse az Ügyészségi Nyomozó Hivatalnál a panaszokra, beadványokra történő válaszadás rendjét és az ügyészi szervezet iratkezelési szabályainak betartását. Ajánlásommal kapcsolatos állásfoglalásáról, továbbá azokról az intézkedésekről, amelyekre a Legfőbb Ügyész helyettese utalt,  a hivatkozott jogszabály alapján adjon tájékoztatást. 

Budapest, 1999. augusztus 31.

Dr. Polt Péter