OBH 9408/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Ludányiné Dr. Sasadi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása

	1997. október 31.-én a Petőfi Népében "Fűtésdíjügyben az ombudsmanhoz fordult " címmel megjelent cikkben, kecskeméti  lakos jelezte, hogy az önkormányzat díjszámítási módjával kapcsolatban az állampolgári jogok országgyűlési biztosához fordul. A panaszos az újságíró tájékoztatása szerint azt sérelmezte, hogy évek óta jogsértően számítják a fűtésdíjat Kecskeméten, így jogtalanul olyan  ellenszolgáltatásért kérnek  közüzemi díjat, melyért nem nyújtottak szolgáltatást. Az önkormányzati rendeletben olyan helyiségekre is  hőszolgáltatási díjat számítanak fel, mely nem rendelkezik fűtőtesttel. Mindez a lakósságnak indokolatlan többletköltséget jelent.
	Mivel a jelzett beadvány  csak később érkezett meg, hivatalból 1997. november 4.-én vizsgálatot rendeltem el, a jogbiztonság és a tulajdonjog alkotmányos elvével összefüggésben.

A megállapított tényállás

	Megkeresésemre a Bács-Kiskun Megyei Közigazgatási Hivatal vezetője jelezte, hogy a kifogásolt rendeletet megnyugtatóan módosították. Mivel a panaszos ügyének rendezése ebből nem volt megállapítható, megkerestem Kecskemét Megyei Jogú Város polgármesterét, aki válaszában kitért arra, hogy a beadványt író állampolgárt írásban tájékoztatták és a módosított önkormányzati rendeletet is eljuttatták részére.

Az ügy jogszabályi háttere

1959. évi IV. törvény
a Polgári Törvénykönyvről

201. § (1) A szerződéssel kikötött szolgáltatásért – ha a szerződésből vagy a körülményekből kifejezetten más nem következik – ellenszolgáltatás jár.
209. § (1) Ha az általános szerződési feltétel tisztességtelen, a kikötést a sérelmet szenvedő fél megtámadhatja.
(2) Ha gazdálkodó szervezet használ szerződéskötéskor tisztességtelen általános szerződési feltételt, a sérelmes kikötést a külön jogszabályban meghatározott szervezet is megtámadhatja a bíróság előtt.
(3) A bíróság a (2) bekezdés szerinti megtámadás alapossága esetén a tisztességtelen kikötés érvénytelenségét – a kikötés alkalmazójával szerződő valamennyi félre kiterjedő hatállyal – megállapítja. Az érvénytelenség megállapítása nem érinti azokat a szerződéseket, amelyeket a megtámadásig már teljesítettek.
387. § Közüzemi szerződés alapján a szolgáltató köteles meghatározott időponttól a fogyasztó számára folyamatosan és biztonságosan a fogyasztó igénye szerint meghatározott közüzemi szolgáltatást – így különösen gázt, villamos energiát és vizet – nyújtani, a fogyasztó pedig köteles időszakonként díjat fizetni.

1990. évi LXXXVII. törvény
az árak megállapításáról

7. § (1) A mellékletben felsorolt termékekre, szolgáltatásokra (a továbbiakban együtt: termék) az ott feltüntetett miniszter, illetve a helyi önkormányzat (a továbbiakban együtt: hatósági ár megállapítója) legmagasabb árat vagy legalacsonyabb árat (a továbbiakban együtt: hatósági ár) állapít meg.
Melléklet az 1990. évi LXXXII. törvényhez
Hatósági áras termékek
I. Legmagasabb ár

B) Szolgáltatások
	 	 	 
 Szolgáltatásszám (SZTJ)	 	Megnevezés	 		A hatósági ár 											megállapítója 
714-26–2	 		   	 Lakossági távfűtés és 
			        		 melegvíz-szolgáltatás 										díja	 		települési 										           önkormányzat – 
									fővárosban a 											Fővárosi 											Önkormányzat – 										képviselő-
									testülete

1997. évi CLV. törvény
a fogyasztóvédelemről

Keresetindítás
39. § (1) Az ellen, aki jogszabályba ütköző tevékenységével a fogyasztók széles körét érintő vagy jelentős nagyságú hátrányt okoz, a Fogyasztóvédelmi Főfelügyelőség, a fogyasztói érdekek képviseletét ellátó társadalmi szervezet vagy az ügyész pert indíthat a fogyasztók igényeinek érvényesítése iránt akkor is, ha a sérelmet szenvedett fogyasztók személye nem állapítható meg.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott kereset a jogsértés bekövetkezését követő egy éven belül nyújtható be.
(3) A bíróság az ítéletben feljogosíthatja az igény érvényesítőjét, hogy a jogsértő költségére az ítéletet országos napilapban közzétegye.
(4) A jogsértő köteles a sérelmet szenvedett fogyasztó igényét az ítéletnek megfelelően kielégíteni. Ez nem érinti a fogyasztónak azt a jogát, hogy a jogsértővel szemben a polgári jog szabályai szerint igényét érvényesítse.

129/1991. (X. 15.) Korm. rendelet
a lakóépületek és vegyes célra használt épületek távhőellátásáról

6. § (1) Távhőellátás keretében nyújtott, nem mérés alapján elszámolt fűtési szolgáltatás esetében az év október 15. napja és a következő év április 15. napja közötti időben (fűtési idényben) kell fűteni úgy, hogy az emberi tartózkodás céljára szolgáló fűtött helyiségek belső hőmérséklete naponta 8–20 óra között átlagosan legalább +20°C (pl. előszobában, konyhában, WC-ben +16 °C, hallban, lakószobában, irodában +20 °C, mosdóhelyiségben, fürdőszobában +24 °C) legyen, de a távhőszolgáltató és a fogyasztói hőközpontból (hőfogadó állomásból) ellátott fogyasztók összessége vagy a lakóépület tulajdonosa ettől eltérőleg is megállapodhatnak.

13/1990. (VI. 18.) AB határozat

A szerződési szabadság – amelyet az Alkotmánybíróság önálló alkotmányos jognak tekint – érvényesül abban az általános szabályban, amelyet a Polgári Törvénykönyv 200. § (1) bekezdése rögzít. Eszerint a szerződés tartalmát a felek szabadon állapíthatják meg. A szerződésekre vonatkozó rendelkezésektől egyező akarattal térhetnek el.

 9/1992. (I. 30.) AB határozat

3. A jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – s elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. Csak formalizált eljárás szabályainak követésével keletkezhet érvényes jogszabály, csak az eljárási normák betartásával működnek alkotmányosan a jogintézmények.

17/1992. (III. 30.) AB határozat

Az Alkotmány és az alkotmányos jogrendszer megfelelő védelemben részesíti az Alkotmányban meg nem jelenő, egyéb nevesített jogokat is. A vagyoni jogok alkotmányos védelme az Alkotmánynak a tulajdonjogot oltalmazó rendelkezéseiből [Alkotmány 9. § (1) bekezdés, 13. § (1) bekezdés] következik.

56/1997. (X. 31.) AB határozat

Nem tekinthető azonban törvényesnek a fűtött helyiség fogalmának a Kgyr. vitatott rendelkezésébe foglalt meghatározása az épület azon helyiségei tekintetében, amelyek nem tartoznak a Korm. r. 6. § (1) bekezdése alá (pl. lépcsőház, kapualj, folyosó). Ezen helyiségek esetében a Kgyr. 10. § (5) bekezdése alapján nem állapítható meg, hogy ezen helyiségekben milyen szolgáltatásra köteles a szolgáltató. A Kgyr. maga nem írja elő az ezekben biztosítandó hőmérsékleti minimumot, az előírt hőmérsékletet meghatározó szabályokra való hivatkozása pedig nem egyértelmű. A Kgyr. 10. § (5) bekezdése általánosságban az építésügyi előírásokra hivatkozik, nem jelöli meg, hogy a díj alkalmazása szempontjából mely építésügyi rendelkezéseket kell irányadónak tekinteni. Az építésügyi előírások az építési tevékenységet végzők (pl. a tervezők, építtetők, kivitelezők), s nem a távhő szolgáltatója számára írnak elő magatartási szabályokat. Ezért a rájuk való generális visszautalás a rendelet által szabályozott közszolgáltatási jogviszonyban nem értelmezhető.

28/1992. (X. 1.) Kecskemét Városi Önkormányzati rendelet
a távhőszolgáltatás legmagasabb hatósági díjáról és a díjalkalmazás feltételeiről

Értelmező rendelkezések

14. § (12) A rendelet alkalmazásában fűtött az a helyiség:
	- amelyben fűtőtesttel, vagy egyéb hőleadó berendezéssel,
	valamint ha az fűtöttre tervezték és az eredeti rendeltetésnek vagy műszaki 	megoldásnak megfelelően a helyiség hőmérséklete a távhőszolgáltatás 	folytán biztosított.

Érintett Alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény
A MAGYAR KÖZTÁRSASÁG ALKOTMÁNYA
2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.
7. § (2) A jogalkotás rendjét törvény szabályozza, amelynek elfogadásához a jelenlévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazata szükséges.
9. § (1) Magyarország gazdasága olyan piacgazdaság, amelyben a köztulajdon és a magántulajdon egyenjogú és egyenlő védelemben részesül.

A vizsgálat megállapításai
	
	A távfűtésről szóló önkormányzati rendeletben a panaszos által kifogásolt díjszámítási módot alkalmazták. Az újságcikk alapján a  Bács-Kiskun Megyei Közigazgatási Hivatal is vizsgálta a kifogásolt rendelet előírásait és javaslatot tett módosítására. 
	A vizsgálatom során az Alkotmánybíróság az 56/1997. (X.31.-i ) AB határozatában kimondta, hogy : Nem tekinthető azonban törvényesnek a fűtött helyiség fogalmának a Kgyr. vitatott rendelkezésébe foglalt meghatározása az épület azon helyiségei tekintetében, amelyek nem tartoznak a Korm. r. 6. § (1) bekezdése alá (pl. lépcsőház, kapualj, folyosó). Ezen helyiségek esetében a Kgyr. 10. § (5) bekezdése alapján nem állapítható meg, hogy ezen helyiségekben milyen szolgáltatásra köteles a szolgáltató.
	A közmeghallgatás során  mindezekre figyelemmel Kecskemét Megyei Jogú Város Közgyűlése helyt adott az állampolgár által kifogásoltaknak és módosította a távhőszolgáltatásra vonatkozó rendeletét. A panaszosnak megküldték a Közgyűlés határozatát.
	A panaszos azonban nem csak az önkormányzati  rendeletben foglaltakat sérelmezte, hanem azt is, hogy 1992. óta a jogsértő rendelkezés alapján számították a fűtési díjat Kecskeméten. Az Önkormányzat Közgyűlése azonban nem orvosolta a panaszos valószínűsíthető kárigényét, mely a hibás rendelet alapján fizettetett távhőszolgáltatási díjszámítással keletkezett. A helytelen rendelkezést tartalmazó norma  miatt a távhőszolgáltatásba bekötött épületek lakói  polgári peres eljárás során kérelmezhetik a tényleges fogyasztás  ellenértéke és a túlszámlázás közti különbség visszatérítését, amennyiben nem tudnak az önkormányzattal peren kívül egyezségre jutni.		
	A vizsgálatom alapján megállapítottam, hogy a tulajdonjog és a jogbiztonság sérelmet szenvedett, a  hibásan megfogalmazott önkormányzati norma díjszámítási módja következtében,  mely alkotmányos visszássághoz vezetett. Tekintettel arra, hogy Kecskemét Megyei Jogú Város Képviselőtestülete a panaszos közmeghallgatása után a kifogásolt rendeletet módosította, ajánlást nem teszek.

Budapest, 1998. június " "

Dr. Polt Péter