OBH 9262/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Gáspárné dr. Pere Katalin

Az eljárás megindulása

A Budapest V. ker. Önkormányzat Egészségügyi Intézménye Szájsebészet-fogászati Osztály osztályvezető főorvosa beadványában a társadalombiztosítási jogállása és járulékfizetési kötelezettsége jogszerűségének sürgős vizsgálatát kérte.

A panaszos és az osztályán dolgozó több orvos is heti 42 órában dolgozik az állami betegellátásban, mint közalkalmazott, mellette heti kettő nap kettő-három órában magánrendelést folytatnak, vállalkozói igazolvány nélkül, az ÁNTSZ engedélyével. 
A panaszos értesítést kapott a Fővárosi és Pest Megyei Egészségbiztosítási Pénztártól, amelyben szereplő 4019/1996. szám az ÁNTSZ engedélyének és nem a vállalkozói igazolványnak a száma.

Kifogásolja a panaszos, hogy mint kezdő egyéni vállalkozót minősíti a Pénztár és 45 %-os mértékű járulékfizetésre kötelezi a tárgyhónapot megelőző hónap első napján érvényes minimális bér után, a vonatkozó Alkotmánybírósági határozat ellenére.
Kifogásolja a panaszos, hogy a nyilvántartásba vételéről és járulékfizetési kötelezettségét közlő értesítés aláírás nélkül érkezett.

Érintett alkotmányos jogok

Szociális biztonsághoz való jog (Alk. 70/E. §)

Alkalmazott jogszabályok

A társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. tv. (T.) 

T. 103/D. § (7) bek.
A tevékenységet kezdő egyéni vállalkozó - a 118/A. § szerinti kiegészítő tevékenységet folytató kivételével - a járulékfizetési kötelezettség kezdetének napjától az év december 31. napjáig havonta a 103. § (1)-(2) bekezdésben meghatározott mértékű társadalombiztosítási, egészségbiztosítási és nyugdíjjárulékot fizet a tárgyhónapot megelőző hónap első napján érvényes minimális bér összege után. (még: 34/1997. (VI.11.) AB határozat)

T. 103. § (1) A társadalombiztosítás kiadásainak fedezésére a munkáltató, valamint a 103/D. § (1) bekezdésében említett személy, továbbá a 103/C. §-ban említett szerv 24 százalékos mértékű nyugdíjbiztosítási és 15 százalékos mértékű egészségbiztosítási járulékot (a továbbiakban együtt: társadalombiztosítási járulék) köteles fizetni.

  (2) A biztosított - ha a törvény másképp nem rendelkezik - egészségbiztosítási és nyugdíjjárulék fizetésére kötelezett. Az egészségbiztosítási járulék mértéke 4 százalék, a nyugdíjjárulék mértéke 6 százalék.

T. 103/D. § (1) E törvény alkalmazásában egyéni vállalkozó:
     a) a vállalkozói igazolvánnyal rendelkező személy - ideértve a külön jogszabály alapján egészségügyi és szociális vállalkozást, orvosi, klinikai, szakpszichológusi, továbbá magánállatorvosi, illetve egyéb egészségügyi és szociális, továbbá gyógyszerészi magántevékenységet folytató természetes személyt is.

34/1997. (VI.11.) AB határozat:
     1. Az Alkotmánybíróság megállapítja, hogy a társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. törvény (a továbbiakban: T.) 103/D. § (3) bekezdésében, 103/E. § (3) bekezdésében, továbbá a 103/F. §-ában foglalt rendelkezések, valamint a 103/D. § (7) bekezdésében foglalt rendelkezés "- a (3) bekezdésben említett esetben ennek 50 százaléka -" szövegrésze alkotmányellenesek, ezért azokat 1997. január hó 1-jei hatállyal megsemmisíti.

A T. 103/D. § (7) bekezdésének hatályban maradó szövege a következő:
"(7) A tevékenységet kezdő egyéni vállalkozó - a 118/A. § szerinti kiegészítő tevékenységet folytató kivételével - a járulékfizetési kötelezettség kezdetének napjától az év december 31. napjáig havonta a 103. § (1)-(2) bekezdésében meghatározott mértékű társadalombiztosítási, egészségbiztosítási és nyugdíjjárulékot fizet a tárgyhónapot megelőző hónap első napján érvényes minimálbér összege után."

T. 118/A. § A 103/D. § (1) bekezdés a)-d) pontjában említett egyéni vállalkozót, továbbá a társas vállalkozás tagját akkor kell kiegészítő tevékenységet folytatónak tekinteni, ha egyidejűleg e törvény vagy külön jogszabály, illetőleg államközi egyezmény alapján öregségi (ideértve a korengedményes nyugdíjban, az előnyugdíjban, a bányásznyugdíjban, az egyes művészeti tevékenységet folytatók öregségi nyugdíjában, ideértve a magyar alkotóművészeti közalapítványtól öregségi nyugdíjban részesülő személyt is, valamint a szolgálati nyugdíjban részesülő személyt és azokat az ezekre jogosult, nyugdíjkorhatárt elért özvegyi nyugdíjban részesülőket) rokkantsági, baleseti rokkantsági nyugdíjban (ideértve a Magyar Alkotóművészeti Közalapítványtól rendszeres rokkantsági segélyben részesülő személyt is), vagy növelt összegű öregségi, munkaképtelenségi járadékban, rokkantsági járadékban részesül.

1997. évi LXXX. tv. (Tbj.) 
  56. § A járulékok megállapításával, bevallásával, megfizetésével, a kötelezettség keletkezésének bejelentésével, a bejelentett adatok változásával, az ellenőrzéssel, a feltárt jogsértések jogkövetkezményeivel, a járulékkötelezettség teljesítésével kapcsolatos hatósági eljárásra, a tartozások behajtására és végrehajtására, az adatszolgáltatási kötelezettség elmulasztásával és késedelmével, a járulékfizetési kötelezettség, a bejelentési kötelezettség elmulasztásával az e törvényben, illetőleg a Tny. tv.-ben, Eb. tv.-ben meghatározott eltérések figyelembevételével az adózás rendjéről szóló törvény rendelkezéseit kell alkalmazni.
Az adózás rendjéről szóló 1990. évi XCI. tv.
     82. § (1) Az adóhatóság a magánszemély kérelme alapján az őt terhelő adó-, bírság- vagy pótléktartozást mérsékelheti vagy elengedheti, ha azok megfizetése az adózó és a vele együtt élő közeli hozzátartozók megélhetését súlyosan veszélyezteti.

  96. § (5) A járulék bevallásával, megfizetésével, a kötelezettség keletkezésének bejelentésével, a bejelentett adatok változásával, az e kötelezettségek megsértésével kapcsolatos jogkövetkezmények megállapításával, a tartozások behajtásával és a végrehajtással kapcsolatos hatósági ügyben, továbbá a járulékkötelezettség bevallásának ellenőrzésével, és az ezzel összefüggő hatósági eljárásokkal kapcsolatos hatósági ügyben első fokú adóhatósági feladatokat a társadalombiztosítási szervek a Kormány rendeletében meghatározott feladatmegosztás szerint látják el.

      (13) ...a magánszemély járuléktartozása a 82. § (1) bekezdésében meghatározott bírság- és pótléktartozás kivételével nem mérsékelhető és nem engedhető el.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv.
    16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság (29. § (1) bek.), illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

Megállapított tényállás

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettese a lefolytatott vizsgálat eredményeként megállapította, hogy a panaszos 1997. június 3-án járt el a Fővárosi és Pest Megyei Egészségbiztosítási Pénztárnál, mivel az Állami Népegészségügyi és Tisztiorvosi Szolgálattól 1997. február 28-án egészségügyi szolgálatra jogosító működési engedélyt kapott. 

A Pénztár 614680-3 törzsszámon az akkor hatályos társadalombiztosításról szóló 1975. évi II. törvény 103/D. § (7) bekezdése alapján egyéni vállalkozóként vette nyilvántartásba. A törvény a többes jogviszonyú kezdő egyéni vállalkozók járulékfizetési kötelezettségét 1997. január 1-től 39 + 6 %-ban szabályozta, a tárgyhónapot megelőző hónap első napján érvényes minimális bér összege után (a jelzett időben a minimális bér 17.000 Ft/hó volt).

A vizsgálat során az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettese azt is megállapította, hogy a Pénztár által rendszeresített - a törzsszám kiadásról szóló értesítéssel egyidejűleg az ügyfeleknek (a panaszosnak is) megküldésre kerülő részletes tájékoztató a jogszabálynak megfelelően, kellő tájékoztatást ad. Mivel a kiküldött törzsszám értesítőn ügyintézői aláírás nem szerepelt, a mulasztást elkövető köztisztviselő osztályvezetői figyelmeztetésben részesült. 

A panaszos az 1998. január 1-jétől hatályos szabályoknak megfelelően az Egészségbiztosítási Pénztár a panaszos folyószámlájára egyenlegének közlésével egyidejűleg (79.401 Ft) fizetési kötelezettségei részletezéséről a mellékelt számlakivonatot kapta.

A Fővárosi és Pest Megyei Egészségbiztosítási Pénztár, bár a panaszos jogviszonya 1997. március 10-től áll fenn, késedelmi pótlékot csak 1997. október 10-től számolt fel.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettese

- az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv. 16. §-a alapján,
  mivel a panaszos számára az egészségbiztosítási pénztár intézkedésével szemben a jog-
  orvoslati út biztosított, bár a hatályos jogszabályoknak megfelelően a járulék tartozás
  elengedésére nincs lehetőség, azonban a késedelmi pótlék tartozás rendezése vonatko-
  zásában a Fővárosi és Pest Megyei Egészségbiztosítási Pénztár Vezetője rendelkezik
  méltányossági jogkörrel, - hatáskör hiányában - a vizsgálatot lezártnak tekinti,
- felhívja a panaszos figyelmét - többes jogviszony esetén is - a járulékfizetési kötelezettség
  felső határára.

Budapest, 1998. február 27.

Dr. Polt Péter