OBH 9142/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Nagy Réka

Vizsgálat megindulása 

Panaszos azért fordult az országgyűlési biztosok hivatalához, mert sérelmezte, hogy Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzata a privatizált gyógyszertári ingatlanokat nem az önkormányzati rendelet alapján adta bérbe, hanem a Képviselőtestület egy határozata alapján.  E határozat szerint azonban a bérleti idő rövidebb mint az említett rendeletben meghatározott idő, és a bérleti díjat sem a rendelet alapján, hanem egy ún. matematikai viszonyszám alapján határozták meg, amely azonban nem része a bérleti szerződésnek, ugyanakkor egyoldalúan emeli a tulajdonos a bérleti díjat.  Ezentúl kettős adóztatás jellege van annak is, hogy a bérleti díjat a vállalkozás bevételéhez igazítja és nem a helyiségek méretéhez, mint ahogy azt teszi más vállalkozások során.
A vizsgálatot az Alkotmányban biztosított vállalkozás szabadságának (Alk. 9.§), valamint a hátrányos megkülönböztetés tilalmának (Alk. 70/A.§)  sérelmének gyanúja miatt indítottam.

Megállapított tényállás

1995-ben a Baranya Megyei Vagyonátadó Bizottság az 50.884/1995/34. sz. határozatával az egyes gyógyszertárakat önkormányzati tulajdonba adta, illetve egyes gyógyszertárak bérleti jogát átadta Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzatának.
A VÁB egyidejűleg az önkormányzat tulajdonába adta a gyógyszertárak ingó vagyonát.
A fentieken túl a VÁB a települési önkormányzatok tulajdonába adta a volt PANNONMEDICINA Gyógyszerellátó Vállalat működtető- és háttérvagyonát is.
Pécs Megyei Jogú Város Önkormányzat Közgyűlése elfogadva a Gazdasági és Vállalkozási Bizottság által kidolgozott privatizációs elveket, 213/1995. (IV.30.) sz határozatában úgy döntött, hogy a privatizácót nyilvános pályázat alapján bonyolítja le.  Ebben a határozatában döntött úgy a Közgyűlés, hogy a helyiségekre vonatkozó bérleti idő 5 év.
A jegyző a hivatal megkeresésére levelében kifejtette, hogy az induló bérleti díjat ellentétben a panaszos állításával, nem egy matematikai viszonyszám alapján, hanem a liciteljárás során határozták meg és ez be is került a bérleti szerződésbe.
A jegyző még arról is tájékoztatott, hogy minden pályázó kapott egy ún. "információs memorandumot", amely tartalmazza a pályázat lebonyolítási rendjét, a bérbeadás során érvényesített szakmai szempontrendszer számítási módját, a bérleti díj karbantartására vonatkozó képletet, valamint a bérleti szerződés tervezetet. (Minden pályázó az információs memorandum átvételekor regisztrációs bizonylatot kapott.)
A Közgyűlés Gazdasági és Vállalkozási Bizottsága a 33/1996. (III.11.) sz. állásfoglalásában  az 1996. évi bérleti díj emelésére vonatkozóan olyan döntést hozott, hogy valamennyi gyógyszertár esetében a szerződéskötés időpontjától függetlenül a szerződésben szereplő képlet szerint számított érték 1/12 részével emelkedik évente a gyógyszertárak bérleti díja.
A Bizottság 76/1997. (IV.7.) sz állásfoglalásában megállapította, hogy mind az Önkormányzat tulajdonában lévő, mind a Városi Vagyonkezelő Kft. tulajdonában lévő gyógyszertárak esetében a gyógyszer és gyógyáru értékesítés fogyasztói árindex-szel, valamint kivitelezői és építőipari árindex-szel - a képlet alapján meghatározott - megemelt bérleti díjat tartja megfelelőnek az 1997. évre vonatkozóan.
Ezek után egyes bérlők nem voltak hajlandóak a megemelt bérleti díjat fizetni majd a bérbeadó felszólítás után kezdeményezte velük szemben a bérleti szerződések felmondását.
Ennek következtében számos bírósági eljárás van folyamatban a Pécsi Városi Bíróság előtt egyes bérlők és a bérbeadó között.

Alkalmazott jogszabályok

A Magyar Köztársaság Alkotmányáról szóló 1949. évi XX.tv.

9.§ (2) A Magyar Köztársaság elismeri és támogatja a vállalkozás jogát és a gazdasági verseny szabadságát.
70/A. § (1) A Magyar Köztársaság biztosítja a területén tartózkodó minden személy számára az emberi, illetve az állampolgári jogokat, bármely megkülönböztetés, nevezetesen faj, szín, nem, nyelv, vallás, politikai vagy más vélemény, nemzeti vagy társadalmi származás, vagyoni, születési vagy egyéb helyzet szerinti különbségtétel nélkül.
(2) Az embereknek az (1) bekezdés szerinti bármilyen hátrányos megkülönböztetését a törvény szigorúan bünteti.
(3) A Magyar Köztársaság a jogegyenlôség megvalósulását az esélyegyenlôtlenségek kiküszöbölését célzó intézkedésekkel is segíti.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX tv.

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végzô szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetôleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetôségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetôség nincs számára biztosítva.
29. § (1) E törvény alkalmazásában hatóság:
a) az államhatalmi, államigazgatási feladatot ellátó szerv;
b) az államigazgatási jogkörben eljáró egyéb szerv;
c) a fegyveres erôk;
d) a rendôrség, a rendészeti szerv;
e) a nemzetbiztonsági szolgálatok;
f) az igazságügyi szerv - kivéve a bíróságot -;
g) a helyi önkormányzat;
h) a bíróságon kívüli jogvitát kötelezô érvénnyel eldöntô szerv.

A lakások és helyiségek bérletére valamint elidegenítésükre vonatkozó egyes szabályokról szóló 1993. évi LXXVIII törvény

36.§ (2) Az önkormányzat tulajdonában lévô helyiség (a továbbiakban: önkormányzati helyiség) bérbeadásának és a bérbeadó hozzájárulásának a feltételeit - az önkormányzati lakásokra vonatkozó szabályok megfelelô alkalmazásával - önkormányzati rendelet határozza meg. Az önkormányzati helyiség bérleti díjának mértékét nem kell önkormányzati rendeletben meghatározni.
38. § (1) A felek a helyiségbér mértékében szabadon állapodnak meg.

Pécs Megyei Jogú Önkormányzata 1994. évi 35. sz.rendelete az önkormányzati tulajdonú nem lakás céljára szolgáló helyiségek bérletéről, valamint a garázsok bérletéről és elidegenítéséről

2.§ (2) A megüresedő és újonnan létesített önkormányzati helyiségek bérbeadása pályázati eljárás keretében történik.
(3) b) A pályázati hirdetménynek tartalmaznia kell:
- a bérleti szerződés meghatározott idejét, legfeljebb 10 év
- a liciteljárásra meghirdetett induló bér mértékét

A vizsgálat megállapításai

Az elemzés annak megállapítását célozta, hogy a panaszban foglaltakra van-e a hivatalnak vizsgálati hatásköre.  A hatáskör vizsgálatnál az országgyűlési biztosnak az 1993. évi LIX tv. 16. §-ból és 29.§-ból kell kiindulnia: "16.§ (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság (29.§ (1) bek), illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőséget kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva." 
29.§ (1) E törvény alkalmazásában hatóság:
a) az államhatalmi, államigazgatási feladatot ellátó szerv,
b) az államigazgatási jogkörben eljáró egyéb szerv,
c) a fegyveres erők
d)a rendőrség, a rendészeti szerv,
e) a nemzetbiztonsági szolgálatok
f) az igazságügyi szerv- kivéve a bíróságot
g) helyi önkormányzat
h) a bíróságon kívüli jogvitát kötelező érvénnyel eldöntő szerv.
A vizsgálat során megállapítottam, hogy hivatalomnak nincs hatásköre vizsgálni az önkormányzat tevékenységét akkor, amikor a nem lakás céljára szolgáló helyiségeivel, mint tulajdonos, vagy mint bérleti jog tulajdonosa  gazdálkodik.
A beadvány vizsgálatának elutasítására a következők miatt jutottam:
Az országgyűlési biztos érdemi vizsgálatának előfeltétele, hogy a panaszost a hatóság eljárása következtében valamely alkotmányos jogával összefüggésben sérelem érje, valamint a rendelkezésre álló jogorvoslati lehetőséget kimerítse, amennyiben ilyen a rendelkezésére áll.
Az önkormányzat azonban a vizsgált estben nem hatósági jogkörben jár el, hanem a polgári jogi jogalanyiságából fakadó jogokat gyakorolja érvényesíti akkor, amikor helyiségeivel gazdálkodik.  Az országgyűlési biztosnak nincs beavatkozási lehetősége olyan ügyekben ahol a jogi személy, konkrét ügyben polgári jogi jogviszony alanya.  Márpedig az önkormányzat ebben az esetben bérleti szerződést köt a gyógyszertári helyiségek bérlőivel.  A bérlet, mint a kötelem egyik fajtája a használatra irányuló szerződések alaptípusa.  Olyankor alkalmazzák, amikor a dologra igényt tartó nem tudja, vagy nem akarja megszerezni a tulajdonjogot, hanem csak a használatát kívánja magának biztosítani. A bérleti szerződés, mint kötelem tartalmának felülvizsgálatára kizárólag bíróság jogosult.   Ezért a beadványt, hatáskör hiányában elutasítom.

Budapest, 1999. október 19.

Gönczöl Katalin