OBH 9085/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Kántor Ferenc

Az eljárás megindítása

Panaszos az Országgyűlési Biztosok Hivatalához intézett beadványában sérelmezte saját, valamint férje földkiadási ügyében az eljárás elhúzódását. 

A rendelkezésemre álló iratok alapján a jogbiztonság (Alkotmány 2. § (1) bekezdés), és a tulajdonhoz való jog (Alkotmány 13. § (1) bekezdés) megsértésére lehetett következtetni, ezért az ügyben vizsgálatot rendeltem el. 

Tájékoztatás, valamint iratok megküldése céljából megkerestem az FVM Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Földművelésügyi Hivatalát (FM Hivatal), illetve rövid úton a Kisvárdai Körzeti Földhivatalt (Földhivatal) is. 

Megállapított tényállás

A rendelkezésemre álló iratok alapján megállapítható volt, hogy panaszos a Pátrohai Zöldmező Tsz. (Tsz.) 11/1489. számú különlapján nyilvántartott és Pátrohán keletkezett 40,38 aranykorona értékű részaránytulajdonnal rendelkezik. Panaszos férje Pátrohán keletkezett 14,85 aranykorona értékű részaránytulajdonát a Tsz. 11/1488. számú különlapján lévő bejegyzések igazolják. 

Ugyanakkor panaszos csatolta a Tsz.-t felszámoló pénzintézeti központ megbízottjának 1992. június 22-én kelt, iktatószám nélküli, panaszos férje nevére címzett levelét, melyben egyebek mellett olvasható: "Jogszabályi rendelkezések alapján, melyet tagi részaránytulajdonként tagonként 30, alkalmazottanként 20 AK értékű földterület illet meg a volt szövetkezet dolgozóját. A földterületek kötelező elkülönítés után 24 AK, alkalmazottanként 16 AK értékű földterület illeti meg a dolgozót. A részére kimért földterület saját tulajdonába kerül, az örökölhető, illetve elidegeníthető. A kimérés költsége a tulajdonost terheli. A fentiek előre bocsátása mellett kérem, hogy a mellékelt nyomtatványon 8 napon belül nyilatkozzon, hogy a nyilvántartásunk alapján az Ön részére járó AK értékű földterületet teljes egészében, vagy részben kívánja igénybe venni. Kérem a visszajelentést aláírásával hitelesíteni." A panaszbeadványból megállapítható, hogy panaszos férje ilyen "visszajelentést" nem küldött a felszámoló megbízottjának. 

A rendelkezésemre álló okiratokból megállapítható, hogy a már megjelölt Tsz. különlapokon feltüntetett részaránytulajdonok összes aranykorona értékéből (40,38 aranykorona + 14,88 aranykorona = 55,23 aranykorona) a Tsz. mellett működő földkiadó bizottság a 90/1994., valamint a 66/1996. sz. határozatával panaszos részére (6,81 aranykorona értékű) és férje részére (14,85 aranykorona értékű) összesen 23,46 aranykorona értékű termőföldet adott ki a pátrohai 0176/8. helyrajzi számú földrészleten, melynek tulajdonjogát a földhivatal 1997. I. 24-én kelt határozatával az ingatlan-nyilvántartásba panaszos és férje nevére bejegyeztek. 

Megkeresésemben foglalt kérésemtől eltérően az FM Hivatal panaszosnak címzett tájékoztatást részemre is megküldte. E tájékoztatásban az is rögzítésre került, hogy: "Az ingatlan-nyilvántartási adatok szerint 8,61 AK értékű kiadatlan részarány-tulajdona van, melynek kiadásáról az ún. hatósági földkiadás keretében kell gondoskodni. A földkiadó bizottság iratanyagok között Önnek földkiadási kérelme, melyet 1993. március 24-ig adott volna be, nem található."

Rövid úton történt megkeresésemre az FM Hivatal földkiadási ügyekkel megbízott koordinátorának részemre adott tájékoztatása tartalmazza azt is, hogy panaszos "... rendelkezik még a pátrohai 11/1189. sz. különlapon 31,77 a. koronával, de kérését nem tudjuk teljesíteni, mert olyan ingatlant kért, amelynek tulajdonjogát évekkel előbb bejegyezték, más részaránytulajdonosnak. A képzett aranykorona értéket pedig fel nem lelhető adatok alapján a pénzintézeti központ, mint felszámoló értékesítette, a tagoknak nem nevesített."

A jogszabályi háttér és a vizsgálat megállapításai

A vizsgálat feltárta, hogy a már hivatkozott Tsz. különlapon nyilvántartott 14,85 aranykorona értékű részaránytulajdonának megfelelő földet a földkiadó bizottság jogerős határozata alapján a körzeti földhivatal panaszos férje nevére az ingatlan-nyilvántartásba már bejegyezte. A vizsgálat megállapította, hogy  további - a pénzintézeti központ megbízottjának, panaszos nevére szóló értesítésében szereplő aranykorona értékű - részaránytulajdonnak megfelelő föld juttatásának teljesítését vagy ennek elmaradását azonban az 1993. évi LIX. törvény szerint az állampolgári jogok országgyűlési biztosa - hatáskörének hiánya miatt - nem vizsgálhatja, mivelhogy az országgyűlési biztos hatásköre csak a törvényben felsorolt hatóságokra, és a közszolgáltató szervekre terjed ki. A felszámoló megbízottja pedig hatóságnak, illetve közszolgáltató szervnek nem tekinthető. Ezért a beadványnak a juttatott aranykorona kiadásával összefüggő részét hatáskör hiányában el kellett utasítanom. 

A vizsgálat feltárta azt is, hogy panaszos még - eltérően az FM Hivatal által panaszosnak adott tájékoztatástól - 31,76 AK értékű részaránytulajdonnal rendelkezik, amelynek megfelelő aranykorona értékű termőföld kiadására még nem került sor. 

A vizsgálat hivatkozik arra, hogy az államigazgatási eljárás általános szabályairól szóló 1957. évi IV. törvény (Áe.) 3. §-ának (1) bekezdése azt rendeli, hogy: "A közigazgatási szerv eljárása során államigazgatási ügyben e törvény rendelkezéseit kell alkalmazni."

A (6) bekezdés rögzíti, hogy: "Ezt a törvényt a honvédelmi, a külkereskedelmi igazgatási, a társadalombiztosítási, az adó-, jövedéki és vámigazgatási, az iparjogvédelmi ügyekben, továbbá a tisztességtelen piaci magatartás tilalmáról és a versenykorlátozásról, az árak megállapításáról, a biztosítóintézetekről és a biztosítási tevékenységről, a hitelintézetekről és a pénzügyi vállalkozásokról, az értékpapírok forgalomba hozataláról, a befektetési szolgáltatásokról és az értékpapír-tőzsdéről, az önkéntes kölcsönös biztosító pénztárakról, valamint a magánnyugdíjról és a magánnyugdíjpénztárakról szóló törvényben meghatározott, valamint az atomenergia alkalmazása körébe tartozó tevékenységekre vonatkozó ügyekben akkor kell alkalmazni, ha jogszabály másként nem rendelkezik." 

A (7) bekezdés előírja, hogy: "E törvény hatálya a szabálysértési és az állampolgársági eljárásra nem terjed ki." 

A (8) bekezdés rendelkezései szerint: "A (6) és (7) bekezdésben nem említett államigazgatási eljárásokra vonatkozó jogszabályok e törvény rendelkezéseitől csak akkor térhetnek el, ha ezt e törvény megengedi."

Az Áe. 4. § (1) bekezdése szerint: "A közigazgatási szerv a hatáskörébe tartozó ügyben az illetékességi területén köteles eljárni. Ha e kötelességének nem tesz eleget, erre a felettes szerve – kérelemre vagy hivatalból – utasítja."

Az Áe. 15. § (1) bekezdése kimondja, hogy: "Az érdemi határozatot a kérelem előterjesztésétől, illetőleg az eljárás hivatalból történt megindításától számított harminc napon belül kell meghozni. Ennél rövidebb határidőt bármely jogszabály, hosszabbat pedig csak törvény, törvényerejű rendelet vagy kormányrendelet állapíthat meg."

Az Áe. 60. § bekezdése azt rendeli, hogy "Ha ez a fejezet másként nem rendelkezik, az itt szabályozott eljárásokban a II-IV. fejezet rendelkezéseit kell megfelelően alkalmazni."

A földrendező és a földkiadó bizottságokról szóló 1993. évi II. törvénynek a földkiadó bizottságok megszűnésének időpontjában hatályos 9/B. § (1) bekezdése szerint: "Ha a földkiadó bizottság a feladatainak végrehajtását a 9/A. § (1) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a) pontjában, továbbá a (4) bekezdésében meghatározott határidőig sem fejezi be, vagy a közgyűlés még ezt megelőzően megállapítja megszűnését, a földkiadó bizottság a még jogerős határozattal le nem zárt, folyamatban levő földkiadási ügyeket átteszi az FM hivatalhoz."

A (2) bekezdés úgy szól, hogy: "Az FM hivatal az (1) bekezdés rendelkezései alapján a hozzá áttett ügyekben a 4/B. § (5) bekezdésének szabályai szerint jár el."

A (3) bekezdés kimondja: "A földkiadó bizottság az eljárása során keletkezett iratokat a megszűnésétől számított 15 napon belül köteles áttenni az FM hivatalhoz."

Az 1993. évi II. törvény - 9/A. §-ának (1) bekezdésében, valamint (3) bekezdésének a) pontjában, továbbá (4) bekezdésében megjelölt okok miatt - az FM hivatalhoz áttett ügyek intézésére határidőt nem állapított meg. Ezért az említett okok miatt áttett ügyek intézésére a határidőt az Áe. 15. §-a szabta meg.

A vizsgálat rámutat arra, hogy az Alkotmánybíróság a 72/1995. (XII. 15.) ÁB. számú határozatának indokolásában elvi éllel szögezte le: "Az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében meghatározott jogállam fogalmának egyik feltétlen ismérve a jogbiztonság. A jogbiztonságnak viszont elengedhetetlen követelménye, hogy a jogalkalmazói magatartás - adott esetben: az államigazgatás és az önkormányzat döntési feladat- és hatáskörébe tartozó ügy törvényi szabályozás szerinti elintézésének időtartama - előre kiszámítható legyen. 

Az ügyfél közigazgatási határozathozatalra vonatkozó joga nem tehető függővé attól, hogy a közigazgatási szerv milyen időpontban hajlandó dönteni a hatáskörébe utalt ügyben. A közigazgatásnak ugyanis alkotmányos kötelessége, hogy hatáskörét gyakorolja, azaz illetékességi területén a hatáskörébe utalt ügyben az erre megszabott idő alatt érdemi döntést hozzon. Az ügyfélnek ugyanakkor alapvető érdeke fűződik e döntés mielőbbi meghozatalához."

A rendelkezésre álló iratok alapján megállapítható volt, hogy az FM Hivatal - panaszos földkiadási ügyét az Áe. szerinti érdemi határozat meghozatalára nyitva álló határidő alatt nem intézte el - a földkiadó bizottság megszűnését követően a jogerős határozattal még le nem zárt, de hozzá áttett ügyben az ügyintézésre nyitva álló határidőben - 1997. II. 15. napjáig - határozatot nem hozott.

A vizsgálat megállapította, hogy mivel az FM Hivatal a hozzá áttett ügyet - a rendelkezésére álló 30 napos ügyintézési határidőt figyelmen kívül hagyva - panaszos földkiadási ügyében nem hozott határozatot, megsértette az Alkotmány 2. § (1) bekezdésében foglalt - "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam" - rendelkezéséből folyó jogbiztonság alkotmányos elvét. Ez az eljárás ugyanakkor sérti a panaszos Alkotmányban rögzített tulajdonhoz való jogát (Alkotmány 13. § (1) bekezdés) is, és így az említett alkotmányos jogokkal összefüggésben visszásságot idézett elő.

Ajánlás

Az alkotmányos visszásság megszüntetése érdekében a következő ajánlást teszem: 

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény  21. § (1), (2), (3) bekezdésére hivatkozással felkérem az FVM Szabolcs-Szatmár-Bereg Megyei Földművelésügyi Hivatal vezetőjét, panaszos földkiadási ügyében az eljárás haladéktalan lefolytatására, az 1999. évi XLIX. törvénnyel módosított 1993. évi II. törvény rendelkezéseinek megfelelő határozat meghozatalára, s arra, hogy ajánlásom tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról, illetve megtett intézkedéséről ajánlásom kézhezvételétől számított 30 napon belül tájékoztatni szíveskedjék. 

Jelentésem egy példányának megküldésével Panaszost, illetve az FM Hivatal vezetőjét is tájékoztattam.

Budapest, 1999. október 19.

Dr. Polt Péter