OBH 9072/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Tasnádiné dr. Bácsi Zsuzsanna

Az eljárás megindulása
Panaszos az Önkormányzat TELPARK /fizető/ parkolási rendszert szabályzó helyi rendeletét kifogásolta.
 
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa jogbiztonság sérelmének gyanúja miatt vizsgálatot indított.

Megállapított tényállás:

Panaszos turistaként előszőr találkozott a Sopronban kialakult parkolási rendszerrel. A megvett a parkolójegyen feltüntetett megfelelő időpontokat kitépte, és a jegyet az első ablak mögé helyezte. Fél óra műlva meglepve tapasztalta, hogy 770 Ft-ra bírságolták. Panaszos a Városüzemeltetési Kft-nél, önkormányzatnál, majd a Közigazgatási Hivatalnál is panaszt tett. Panaszos a kapott válaszokat nem fogadta el és a hivatalunkhoz fordult.

Alkalmazott jogszabályok

1988. évi I. törvény a közúti közlekedésről, a végrehajtására kiadott 30/1988. (IV. 21.) MT rendelettel egységes szerkezetben

Tv. 9. § ...(2) A közúti közlekedéssel összefüggő önkormányzati feladatok ellátásáról a helyi önkormányzat képviselő-testülete gondoskodik.
Tv. 15. § (2) Közút területén vagy a közút területén kívüli közterületen létesített, illetőleg kijelölt várakozóhelyen a közút kezelője díj és pótdíj szedését rendelheti el.

1/1975. (II. 5.) KPM–BM együttes rendelet a közúti közlekedés szabályairól (KRESZ)

15.§ (1) c) "Korlátozott várakozási övezet" (61/a. ábra); a tábla azt jelzi, hogy az úton "Korlátozott várakozási övezet vége" (61/b. ábra) tábláig a várakozás a 113. és 114. ábra szerinti kiegészítő táblán feltüntetett időtartamig, illetőleg feltételekkel engedélyezett.

17.§ e) "Várakozóhely" (110. ábra); a tábla a járművek kijelölt várakozóhelyét jelzi; a tábla alatt elhelyezett kiegészítő tábla jelezheti a várakozóhelyen kötelező elhelyezkedés módját (pl. a jobb oldali kerekekkel a járdára állva kell várakozni, 111. ábra), illetőleg azt, hogy a várakozóhely kizárólag bizonyos gépjárművek (pl. csak személygépkocsik, 112. ábra) részére van fenntartva; ahol várakozást ellenőrző óra (parkométer) van, kiegészítő tábla (113. ábra) jelezheti azt az időszakot is, amelyben a várakozást ellenőrző óra működtetése kötelező; kiegészítő tábla jelezheti azt is, hogy várakozni csak meghatározott időtartamig és a 41. § (4) bekezdésében foglaltak megtartásával szabad (114. ábra); kiegészítő tábla jelezheti továbbá, hogy a várakozóhely mozgáskorlátozottak gépkocsijai részére van fenntartva (115. ábra);

19/1994. (V. 31.) KHVM rendelet a közutak igazgatásáról

8. § (1) Ha a közút területén kijelölt várakozóhelyen díjat szednek,  a közút kezelőjének – a várakozóhelyen kihelyezett tájékoztatást adó táblán, az alatta elhelyezett kiegészítő táblán (KRESZ 110–114. sz. ábra), illetve külön szöveges tájékoztató táblán – fel kell tüntetnie
– az adott helyen várakozók díjfizetési kötelezettségét,
– a díjfizetési kötelezettség időbeli hatályát,
– a várakozási díj és a pótdíj összegét járműfajtánként,
– a várakozási díj megfizetésének módját,
– a várakozás rendjét,
– a közútkezelő vagy a díj szedésére feljogosított szerv, illetőleg személy nevét és címét.
(2) Az (1) bekezdésben meghatározott díjat és a pótdíjat a közút kezelőjéhez kell befizetni.

1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról  (Ötv.)

16. § (1) A képviselő-testület a törvény által nem szabályozott helyi társadalmi viszonyok rendezésére, továbbá törvény felhatalmazása alapján, annak végrehajtására önkormányzati rendeletet alkot.

1991. évi XX. törvény a helyi önkormányzatok és szerveik, a köztársasági megbízottak, valamint egyes centrális alárendeltségű szervek feladat- és hatásköreiről

92.§ (10) A közút kezelőjén a helyi közutak tekintetében
a) a Ktv. 15. §-ának (2) bekezdésében, 29. §-ának (3) bekezdésében, 31. §-ában, 34. §-ának (1), (2), (5) bekezdéseiben, 35. §-ában, 43. §-ának (1) bekezdésében és 45. §-ának (1) bekezdésében a helyi önkormányzat képviselőtestületét kell érteni;

Sopron Megyei Jogú Város Önkormányzata 2/1997 (III.5) rendelete a TELPARK zónás fizető parkolási rendszer bevezetéséről.

3.§ (3) A parkolás megkezdésével egyidejűleg a parkolószelvényt a parkolás megkezdésének időpontjára utaló részek ( hónap, nap, óra, perc) kitépésével kell érvényesíteni. Az érvényesített szelvényt a jármű oldalsó ablakának belső részén kívülről látható és ellenőrizhető módon kell elhelyezni.

6.§
(1) Aki a parkolószelvény nélkül, vagy érvénytelen szelvénnyel várakozik, illetve a szelvényt nem ellenőrizhető módon, illetve nem a 3.§ (3) bekezdésben meghatározott helyen helyezi ki, vagy nem megfelelően érvényesíti, a várakozási díjon felül pótdíjat köteles fizetni.
(4) A pótdíj összege:
a)  8 naptári napon belül befizeti, úgy  a mindenkori parkolószelvény árának 10-szerese.
b) 8 naptári napon túli befizetés esetén... parkolószelvény árának 40-szerese....és törvényes kamata

Érintett alkotmányos jogok

Az Alkotmány 2.§ (1) bekezdése "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."
Az Alkotmány 44/A. § (2) bekezdése "a helyi önkormányzat feladatkörében rendeletet alkothat, amely nem lehet ellentétes a magasabb szintű jogszabállyal".

Vizsgálat megállapításai:

A közúti közlekedésről szóló törvény 15.§ ((2) bekezdése szerint kijelölt várakozóhelyen, a közút kezelője díj és pótdíj szedését rendelheti el. Az 1992. évi  XX törvény idézett szakasza értelmében közút kezelőjén a helyi önkormányzat képviselő-testületét kell érteni. Az Ötv. 16.§ (1) bekezdésére figyelemmel az önkormányzat feladata a parkolási díjak és feltételeinek megállapítása. E feladatának tett eleget az önkormányzat amikor rendeletben szabályozta a fizető parkolási rendszert.

Vizsgáltam, hogy fizető parkolási rendszerről szóló helyi rendelet tartalmát mennyiben szabályozza  magasabb rendű jogszabály.
A parkolási díjjal kapcsolatos feltételeket a közúti igazgatásról szóló 19/1994. (V.13). KHVM nem részletezi. A rendelet 8.§-a  azt határozza meg, hogyha a várakozóhelyen díjat szednek, a kiegészítő táblán milyen adatokat kell feltüntetni. A KRESZ közúti közlekedéssel kapcsolatos előírásai a járművek parkolási módjait szabályozza. A parkolás költségével és egyéb részletszabályokkal értelemszerűen nem foglalkozik.

Megállapítottam, hogy a fizető parkolókra vonatkozó mindenkori önkormányzati rendelet keretét más jogszabály nem határozza meg.  Így az önkormányzatok eltérő szabályozást alakíthatnak ki. Alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot csak a félreérthető és így jogbizonytalanságot okozó, vagy diszkiminatív rendelkezés okozhat. 

Panaszos azért kifogásolta az önkormányzat helyi rendeletével kialakított parkolási rendszert, mert beadványa szerint sehol sem tájékoztatták arról, hogy a helyi rendelet szerint csak az oldalsó ablakánál helyezhető el szabályosan a szelvény. 
Ezenkívül véleménye szerint a rendelet szövegéből nem tűnik ki, hogy pótdíjat és alapdíjat is kell fizetnie.

A közúti igazgatásról szóló 19/1994. (V.13). KHVM idézett rendelkezése értelmében a parkolóhelyen levő táblán nem kell feltüntetni a parkolószelvény elhelyezésének módját.

Kétségkívül a parkolószelvény elhelyezésének módjáról, a helyi rendelet tartalmáról tájékoztatni kell a parkolást igénybe vevőket. A Közigazgatási Hivatal vizsgálata szerint a parkolójegyeket árusító helyeken megtalálható volt a Városüzemeltetési Kft által kiadott tájékoztató. Ha ez nem is került a panaszos kezébe, a megvásárolt parkolójegy szövegét figyelmesen elolvasva és értelmezve az oldalsó ablaknál helyezte volna el a parkolójegyet. A parkolójegyen feltüntetett tájékoztatás szerint szabályos elhelyezési mód: "Hajlítsa át a szelvény felső részét az ablakon és zárja rá"
Csak az oldalsó személygépkocsi ablakok mozgathatók, így az oldalsó jelző nélkül is egyértelmű mely ablakokról van szó.

 A helyi rendelet 6.§ (1) és (4) bekezdéséből következik, hogy várakozási díjat és pótdíjat is kell fizetni szabálytalan szelvényelhelyezés esetén.

A Városüzemeltetési Kft. írásban értesítette panaszost, hogy észrevételeit nem áll módjában elfogadni. A Közigazgatási Hivatal is részletesen válaszolt panaszos levelében írt kifogásokra.
Ezenkívül az önkormányzat levélben tájékoztatta panaszost, hogy észrevételeiben foglaltak figyelembe vételére a rendelet módosításakor lesz lehetőség.

Mindezek alapján a vizsgálatot alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság hiányában lezártam.

Budapest, 1998. november 13.

Gönczöl Katalin