OBH 9040/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása

Panaszos - egy hajléktalanokat ellátó intézmény dolgozója - beadvánnyal fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához lakcím nélküli hajléktalanok nyugdíjkézbesítése és személyi igazolvánnyal való ellátása ügyében.

Megállapított tényállás

Panaszos beadványában sérelmezte, hogy az ellátásra egyébként jogosult hajléktalanok bejelentett lakcím hiányában nem jutnak hozzá nyugdíjukhoz. A vizsgálat során megkerestem a Nyugdíjfolyósító Igazgatóságot és tájékoztatást kértem arról, hogy milyen módon oldják meg a  lakcím nélküli jogosultak részére történő nyugdíjkézbesítést.

Válaszukban arról tájékoztattak, hogy az ellátások megállapításáról szóló határozatokat konkrét lakcímmel ellátva kapják, így a kiutalás a megadott címre történik. A folyósítási cím megváltozása esetén ennek bejelentése után mód van az új címre történő kiutalásra. A postai úton történő utalás mellett különböző pénzintézetekkel kötött megállapodás alapján lakossági folyószámlára, illetve bankszámlára is átutalhatják a nyugdíjak, járadékok összegét. Lakcím hiányában azonban nem járható a postai út és lakossági folyószámla nyitása sem lehetséges, ezért a Magyar Posta segítségével kerestek megoldást a problémára.

A beadvány másik panasza arra vonatkozott, hogy a kerületi rendőrkapitányságok bejelentett lakóhely, illetve tartózkodási hely hiányában nem állítják ki az ideiglenes személyi igazolványt, nem használják a fővárosi kerület, mint lakóhely megjelölésének lehetőségét. A kérdéssel kapcsolatban tájékoztatást kértem a Budapesti Rendőr-főkapitányságtól. Válaszuk szerint a hajléktalanok személyi igazolvánnyal történő ellátására vonatkozó eljárást az ORFK Közbiztonsági Főigazgatóság Igazgatásrendészeti Főosztály Vezetőjének 7/1996. számú Intézkedése szabályozza. 

Alkalmazott jogszabályok

147/1993. (X. 26.) Korm. rendelet a személyi igazolvány kiadásának és nyilvántartásának átmeneti szabályairól

"1. § (1) A személyi igazolvány a polgárnak a melléklet szerinti "Adatlap"-on (a továbbiakban: adatlap) tett írásbeli nyilatkozata, valamint az anyakönyv és a személyi adat- és lakcímnyilvántartás adatai alapján kiállított olyan arcképes hatósági igazolvány, amely a polgár személyazonosságát és a benne szereplő adatokat közhitelűen igazolja."

"2. § (1) Az Nytv. 4. § (1) bekezdésének hatálya alá tartozó személyt (a továbbiakban: polgár) – a (2) bekezdés kivételével – személyi igazolvánnyal kell ellátni abban az évben, amelyben a 14. életévét betölti, illetőleg, amikor annak kiváltására jogosulttá válik."

"3. § (1) A személyi igazolvány lehet állandó vagy ideiglenes. A polgárnak – egy időben – csak egy személyi igazolványa lehet.
(2) Ideiglenes személyi igazolványt kell hivatalból kiállítani annak
a) aki személyi adatait vagy állampolgárságát nem tudja az előírt vagy más, hitelt érdemlő okirattal igazolni;
b) akinek az állandó vagy ideiglenes személyi igazolványa elveszett vagy megsemmisült."

"5. § (1) A személyi igazolvány kiállítása, érvényességi idejének meghosszabbítása és kicserélése a polgár lakóhelye szerinti illetékes rendőrkapitányság, külföldi esetében a megyei (budapesti) rendőr-főkapitányság (a továbbiakban együtt: rendőrkapitányság) hatáskörébe tartozik.
(2) Ideiglenes személyi igazolványt a tartózkodási hely szerint illetékes rendőrkapitányság is kiállíthat annak a magyar állampolgárnak, akinek személyi igazolványa elveszett vagy megsemmisült.
(3) A személyi igazolvány kicserélését, illetőleg érvényességi idejének meghosszabbítását a polgár tartózkodási helye szerint illetékes rendőrkapitányság is elvégezheti."

"8. § (1) A személyi igazolvány kiváltásához be kell nyújtani
a) 14 éven aluli, valamint korábban cselekvőképességet kizáró gondnokság hatálya alatt álló polgár esetén a születési anyakönyvi kivonatot, a személyazonosító jelről szóló, lakcímet is tartalmazó hatósági bizonyítványt, valamint a cselekvőképességet kizáró gondnokság alá helyezést megszüntető jogerős bírói ítéletet;
b) a névviselés megállapítására alkalmas okiratot (születési, házassági anyakönyvi kivonat, névváltoztatási, illetőleg névviselési okirat, bírói ítélet stb.);
c) a személyi igazolvány kiállításához rendszeresített adatlapot;
d) két darab, három hónapnál nem régebbi, a szabványnak megfelelő igazolványképet;
e) a bevándorlási engedélyt, illetőleg a menekültként történő elismerést igazoló okiratot."

1992. évi LXVI. törvény a polgárok személyi adatainak és lakcímének nyilvántartásáról, egységes szerkezetben a végrehajtásáról szóló 146/1993. (X. 26.) Korm. rendelettel

"Tv. 4. § (1) A törvény hatálya alá tartoznak a Magyar Köztársaság területén élő magyar állampolgárok, bevándorolt és menekültként elismert személyek."

"Vhr. 32. § (3) A személyi igazolványt és a hatósági bizonyítványt a bejelentkezés teljesítésekor be kell mutatni."

"Vhr. 36. § (3) A hajléktalanszálláson tíz napot meghaladóan tartózkodó lakcím nélküli személyt a szállásadónak a befogadástól számított tizedik napot követő huszonnégy órán belül be kell jelentenie a szálláshely szerint illetékes települési önkormányzat jegyzőjénél.(4) Az ideiglenes szálláshellyel sem rendelkező hajléktalan személynek lakóhelyeként azt a települést (fővárosi kerületet) kell bejelentenie, ahol szokásosan megtalálható. A nyilvántartásba ebben az esetben a bejelentett település neve (a fővárosban a kerület megjelölése) mellett "lakcím nélküli" bejegyzést kell tenni. E polgárok adatait a helyi nyilvántartás is tartalmazza."

Érintett alkotmányos jogok

Alkotmány 2. § (1) 

"A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

Alkotmány 70/E. § 

"(1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg."

A vizsgálat megállapításai

Az ORFK Közbiztonsági Főigazgatóság Igazgatásrendészeti Főosztály Vezetőjének 7/1996. számú Intézkedése szerint "az ügyféltől az ideiglenes személyi igazolvány kiállításához a kitöltött adatlapon és a két fényképen kívül más okmányt megkövetelni nem lehet. ... Az ideiglenes személyi igazolvány érvényességét (az egy éves érvényességi időn belül) mindaddig meg kell hosszabbítani, amíg a szükséges iratokat (anyakönyvi kivonat, a költségmentesség elbírálásához szükséges iratokat) az ügyfél be nem szerzi." A hajléktalanok személyi igazolvánnyal történő ellátása során ezt az Intézkedést az egységes gyakorlat érdekében az érintett állománynak ismerni és alkalmazni kell. 

A Budapesti Főkapitány tájékoztatása szerint Budapest területén bejelentett lakóhellyel, illetve tartózkodási hellyel nem rendelkező ügyfelek esetén az alábbi gyakorlat alakult ki. Az ideiglenes személyi igazolványt lakcím nélkül állítják ki és ezt követően felhívják az ügyfél figyelmét, hogy az állandó személyi igazolvány kiállítása előtt a 146/1993. (X. 26.) Kormányrendelet 36. § (4) bekezdése szerint - lakóhelyként annak a kerületnek a megnevezésével, ahol szokásosan megtalálható - rendezze a bejelentkezését. Így eleget tehet az érintett azon kötelezettségének, mely szerint a személyi igazolványt a bejelentkezés teljesítésekor be kell mutatni. 

A személyi igazolvány kiállításával kapcsolatban tehát alkotmányos visszásság gyanúja nem merült fel. Egyedi jogsérelmekkel összefüggésben természetesen lehetőség van további vizsgálatra. 

Alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság gyanúja merült fel azonban a hajléktalanok részére történő nyugdíjkézbesítés kapcsán. Az Alkotmány 70/E. § (1) bekezdése értelmében a Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak. A (2) bekezdés szerint a Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

Az Alkotmánybíróság 26/1993. (IV. 29.) AB határozata szerint: "Az Alkotmány hivatkozott 70/E. § (1) bekezdése szerint a szociális biztonsághoz való jognak – magában az Alkotmányban kiemelt – tartalmi eleme, alkotmányos követelménye, öregség, betegség stb. esetére a megélhetéshez szükséges ellátáshoz való jogosultság biztosítása és garantálása. Ezt az ellátáshoz való jogot az állam a társadalombiztosítás és a szociális intézményrendszerek útján valósítja meg....Az Alkotmány 70/E. § (2) bekezdésének idézett rendelkezéséből tehát csak az következik, hogy az állam a polgárok megélhetéshez szükséges ellátáshoz való jogaik realizálása érdekében társadalombiztosítási és szociális intézményi rendszert köteles létrehozni, fenntartani és működtetni."

A társadalombiztosítási rendszer működtetésének - mely állami kötelesség - részét képezi az ellátásnak a jogosultakhoz való eljuttatása is. Lakcím hiányában postai úton nem kézbesíthető az ellátás, lakossági folyószámlát sem lehet nyitni és így sérülhet az ellátatlanul maradó jogosultak szociális biztonsághoz való joga.

Arra tekintettel azonban, hogy a vizsgálat megkezdése után, megkeresésemre reagálva a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság egyeztetést kezdeményezett a Magyar Postával a lakcím nélküli jogosultak ellátásának postafiókra való utalásáról ajánlást nem teszek. Kérem a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság vezetőjét, hogy az egyeztetés befejezéséről és a megoldásról tájékoztatni szíveskedjék. 

Budapest, 1998. október 27. 

Gönczöl Katalin