OBH 8971/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése

Ügyintéző: dr. Kiss Anikó

Tárgy: Önkormányzat segélyezési eljárása

Az eljárás megindulása:

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosához intézett beadványában sérelmezte, hogy nehéz anyagi körülményei ellenére a települési önkormányzat a segélyezési kérelmeit vagy elutasítja vagy nem is válaszol rájuk.

A panasz alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosa alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indított.

A megállapított tényállás:

Panaszos részére a települési önkormányzat 1996 októberéig gyermeknevelési támogatást folyósított, majd tekintettel arra, hogy panaszosnak gyermeke született, és a GYES folyósítását kérte, az önkormányzat a támogatás folyósítását megszüntette. Ezt követően a panaszos részére nevelési segély címén 1996 december 31-ig szociális tejjegyet utaltak ki. 1997 januárjában, majd júniusában panaszost kérelmére az önkormányzat 5000. , illetve 3000.-Ft átmeneti segélyben részesítette. 1997 november 1-jétől az önkormányzat panaszos részére rendszeres gyermekvédelmi támogatást folyósít. Fentiek miatt az önkormányzat panaszos 1998 augusztusában benyújtott átmeneti segély iránti kérelmét első és másodfokon egyaránt elutasította.

Az érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmánya:

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

17. § A Magyar Köztársaság a rászorulókról kiterjedt szociális intézkedésekkel gondoskodik.

70/E. § (1) A Magyar Köztársaság állampolgárainak joguk van a szociális biztonsághoz; öregség, betegség, rokkantság, özvegység, árvaság és önhibájukon kívül bekövetkezett munkanélküliség esetén a megélhetésükhöz szükséges ellátásra jogosultak.
(2) A Magyar Köztársaság az ellátáshoz való jogot a társadalombiztosítás útján és a szociális intézmények rendszerével valósítja meg.

2. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv:

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

3. A szociális igazgatásról és szociális ellátásokról szóló 1993. évi III. tv.:

Gyermeknevelési támogatás (A panasz keletkezésekor hatályos rendelkezések szerint)

27. § (1) Gyermeknevelési támogatásra jogosult az az anya, nevelőanya, - illetve külön kormányrendeletben meghatározott esetben az az apa, nevelőapa - aki saját háztartásában otthon három vagy több kiskorút nevel, feltéve, hogy a családban a családi pótlékról és a családok támogatásáról szóló törvényben meghatározott módon számított egy főre jutó havi nettó jövedelem nem haladja meg a gyermekgondozási segélyre való jogosultság szempontjából irányadó értékhatárt.
A gyermeknevelési támogatás a legfiatalabb gyermek harmadik életévének betöltésétől azon év december 31-éig, amelyben az általános iskolai tanulmányait megkezdi, legfeljebb azonban nyolcadik életévének betöltéséig állapítható meg. A támogatásra való jogosultság szempontjából nem vehető figyelembe az a gyermek, aki kereső tevékenységet folytat, kivéve, ha a kereső tevékenységet a tanulói jogviszony mellett vagy annak keretében végzi.
(2) Az (1) bekezdés alkalmazásában saját háztartásban neveltnek kell tekinteni azt a gyermeket is, aki
a) átmeneti jelleggel tartózkodik a háztartáson kívül, így különösen diákotthonban, kollégiumban, szakmunkástanuló otthonban, kórházban van;
b) két hónapot meg nem haladóan ápolást, gondozást nyújtó vagy rehabilitációs szociális intézményi ellátásban részesül.
(3) Nem állapítható meg a gyermeknevelési támogatás, illetve a megállapított támogatás folyósítását meg kell szüntetni, ha
a) a kérelmező családjában az egy főre jutó havi jövedelem meghaladja az (1) bekezdés szerinti értékhatárt;
b) a jogosult rendszeres pénzellátásban részesül;
c) a jogosult munkaviszonyban, közszolgálati jogviszonyban, közalkalmazotti jogviszonyban, szolgálati jogviszonyban, szövetkezeti tagként, munkaviszony jellegű jogviszonyban áll, és emellett munkaideje a napi 4 órát meghaladja;
d) a jogosult a c) pontban említett jogviszonyokon kívül olyan más kereső tevékenységet folytat, amelynél a munkavégzés nem otthon történik;
e) a támogatásban részesülő gyermeknevelési kötelezettségeit nem teljesíti;
f) a támogatásra való jogosultságnak az e törvényben szabályozott feltételei hiányoznak.
(4) Ha a gyermeknevelési támogatásra jogosult családjában a támogatás folyósításának időtartama alatt újabb gyermek születik, három éven aluli gyermeket fogadnak örökbe vagy vesznek nevelésbe, a támogatás folyósítását nem lehet megszüntetni, ha a jogosult egyébként megfelel a gyermeknevelési támogatásra való jogosultság feltételeinek. Ha a támogatásban részesülő az általa nevelt gyermek halála miatt nem felel meg a 27. § (1) bekezdésében foglalt feltételeknek, a támogatást a halálesetet követő hónaptól számított 3 hónap után kell megszüntetni.

28. § (1) A gyermeknevelési támogatás iránti igényt a kérelmező a lakóhelye vagy tartózkodási helye szerint illetékes jegyzőhöz nyújthatja be.
(2) A jegyző a kérelem alapján elbírálja az igényt, és az önkormányzat költségvetésének terhére megelőlegezi az ellátást.
(3) A támogatás megállapításáról a jogosult lakóhelye szerint illetékes jegyző nyilvántartást vezet. Ha az ellátást a jogosult a tartózkodási helye szerint illetékes jegyző állapította meg, a határozat egy példányát megküldi a nyilvántartást vezető jegyzőnek.

30. § A gyermeknevelési támogatás havi mértéke azonos az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegével, amelyből a jogosult az ellátás után nyugdíjjárulék fizetésére kötelezett. A támogatást a jogosult részére havonta utólag kell folyósítani. A támogatás folyósításának időtartama szolgálati időre jogosít.

31. § A népjóléti miniszter a gyermeknevelési támogatásra való jogosultságot annak a személynek is megállapíthatja
b) akinek nagykorú gyermekei oktatási intézmény nappali tagozatán tanulnak, a tanulmányaik befejezéséig, legfeljebb azonban 25. életévük betöltéséig,
feltéve, hogy a kérelmező legalább három - a b) pontban szabályozott esetben legalább egy - kiskorút nevel, és a legkisebb gyermek megfelel a 27. § (1) bekezdésében szabályozott feltételeknek.

45. § (1) A települési önkormányzat képviselő-testülete a létfenntartást veszélyeztető rendkívüli élethelyzetbe került, valamint időszakosan vagy tartósan létfenntartási gonddal küzdő személyek részére a rendeletében meghatározott átmeneti segélyt nyújt. Átmeneti segély pénzintézeti tevékenységnek nem minősülő kamatmentes kölcsön formájában is nyújtható.
(2) Az átmeneti segély adható alkalmanként és havi rendszerességgel. Az alkalmankénti segély gyógyszertámogatásként, illetve az egészségbiztosítás által nem vagy csak részben támogatott egészségügyi szolgáltatás díjaként is megítélhető. A havi rendszerességgel adott átmeneti segély jövedelemkiegészítő támogatásként, rendszeres nevelési támogatásként, továbbá az önkormányzat rendeletében meghatározott más ellátási formaként is nyújtható.
(3) Elsősorban azokat a személyeket indokolt átmeneti segélyben részesíteni, akik önmaguk, illetve családjuk létfenntartásáról más módon nem tudnak gondoskodni, vagy alkalmanként jelentkező többletkiadások, különösen betegség, elemi kár miatt anyagi segítségre szorulnak.
(4) A fővárosban - ha a fővárosi önkormányzat és a kerületi önkormányzat másként nem állapodik meg - a hajléktalanok átmeneti segélyezése a fővárosi önkormányzat feladata.

4. A gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról szóló 1997. évi XXXI. tv.:

18. § (1) E törvény, valamint a települési önkormányzat rendelete szerint az önkormányzat képviselő-testülete a jogosult gyermeknek rendszeres gyermekvédelmi támogatást és rendkívüli gyermekvédelmi támogatást folyósít.
(2) A települési önkormányzat a rendeletében meghatározott módon és feltételek szerint a gyermek és a fiatal felnőtt szociális rászorultságára tekintettel az e törvényben meghatározott pénzbeli ellátásokat kiegészítheti, továbbá más pénzbeli támogatásokat is megállapíthat.
(3) E törvény szerint a gyámhivatal a gyermeket gondozó személynek a gyermektartásdíjat megelőlegezi, a jogosult fiatal felnőttnek otthonteremtési támogatást állapít meg, és ezen pénzbeli ellátásokat folyósítja.
(4) Az (1) bekezdésben meghatározott pénzbeli ellátások megállapítását nevelési-oktatási intézmény, gyámhatóság, továbbá más családvédelemmel foglalkozó intézmény, illetve természetes személy vagy a gyermekek érdekeinek védelmét ellátó társadalmi szervezet kezdeményezheti.
19. § (1) A rendszeres gyermekvédelmi támogatás (a továbbiakban: rendszeres támogatás) célja, hogy elősegítse a gyermek családi környezetben történő ellátását, nevelését és megelőzze a gyermek kiemelését a családból.
(2) A települési önkormányzat képviselő-testülete a gyermeket rendszeres támogatásban részesíti, ha a gyermeket gondozó családban az egy főre jutó havi jövedelem összege nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegét (a továbbiakban: öregségi nyugdíj legkisebb összege), és a családban történő nevelkedés nem áll a gyermek érdekével ellentétben.
(3) A jövedelem megállapításánál a kérelem benyújtását megelőző hat hónap havi átlagát kell figyelembe venni. Ettől eltérni akkor lehet, ha a jövedelmi viszonyokban igazolható ok miatt tartós romlás vélelmezhető.
(4) A (2) bekezdésben meghatározott összeg számításánál - a kérelem benyújtása időpontjában - közös háztartásban élő közeli hozzátartozóként kell figyelembe venni
a) a szülőt, a szülő házastársát vagy élettársát,
b) a 20 évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkező gyermeket,
c) a 25 évesnél fiatalabb, önálló keresettel nem rendelkező nappali tagozaton egyetemi, főiskolai tanulmányokat folytató gyermeket,
d) korhatárra való tekintet nélkül a tartósan beteg, illetőleg a testi, érzékszervi, értelmi, beszéd vagy más fogyatékos (a továbbiakban: tartósan beteg, illetőleg fogyatékos) gyermeket,
e) az a)-d) pontokba nem tartozó, a Csjt. alapján a szülő vagy házastársa által eltartott rokont.

20. § (1) A rendszeres támogatás iránti kérelmet a szülő vagy más törvényes képviselő a lakóhelye szerint illetékes települési önkormányzat polgármesteri hivatalánál vagy az önkormányzat rendeletében meghatározott szervnél terjeszti elő.
(2) A rendszeres támogatás havi összege - gyermekenként - nem lehet kevesebb mint az öregségi nyugdíj legkisebb összegének 20%-a.
(3) Ha a rendszeres támogatást jogerősen megállapítják, az a kérelem benyújtásától esedékes. A folyósítás időtartama a feltételek fennállásáig tart. A rendszeres támogatásra való jogosultság feltételeit a települési önkormányzat évente legalább egyszer felülvizsgálja.
(4) Ha a rendszeres támogatásban részesülő középfokú vagy felsőfokú oktatási intézmény nappali tagozatán tanul, a támogatás a gyermek nagykorúvá válása után is megállapítható és tovább folyósítható addig az időpontig, ameddig tanulói vagy hallgatói jogviszonya fennáll, legfeljebb azonban 25. évének betöltéséig.

A vizsgálat megállapításai:

A szociális biztonsághoz való jog alatt az Alkotmány az állampolgárok megélhetéshez szükséges ellátáshoz való jogosultságát nevesíti, és ennek biztosítását az állam feladatává teszi. Ebben a körben az állam elsődleges feladata egy működőképes társadalombiztosítási és szociális intézményi rendszer fenntartása. A települési önkormányzatok szociális jogokkal kapcsolatos feladata, hogy a szociális törvény rendelkezéseinek megfelelően a rászorulókat a megélhetésüket minimálisan biztosító ellátásban részesítsék. 
A lefolytatott vizsgálat során megállapítottam, hogy panaszos azon állítása, miszerint az önkormányzat a szociális ellátás iránti kérelmeit rendszeresen vagy elutasítja vagy nem is válaszol rájuk alaptalan. A települési önkormányzat egyetlen egy esetben utasította el panaszos átmeneti segély iránti kérelmét, és azt is a jogszabályi előírásoknak megfelelően tette. A panaszos egyéb szociális támogatás iránti kérelmeit az önkormányzat teljesítette. Fentiek alapján az önkormányzat eljárásában alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot nem állapítottam meg.

Budapest, 1999. március 8.

Gönczöl Katalin