OBH 8904/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Kiss Anikó

Tárgy: Büntetésvégrehajtási Intézet eljárása

Az eljárás megindulása:

Panaszos az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyetteséhez intézett panaszában leírta, hogy gyermeke kórházi kezelése miatt büntetés-félbeszakítást kért a Váci Büntetésvégrehajtási Intézet parancsnokától. Nevelője először a parancsnok félbeszakítást engedélyező döntéséről tájékoztatta, majd pár nappal később mégsem adták meg neki a kért engedményt. A döntést nem indokolták, ezért panaszos az országgyűlési biztos általános helyettesét a döntés felülvizsgálatára kérte. 

A panasz alapján alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság gyanúja miatt vizsgálatot indítottam.

A megállapított tényállás:

A panaszos büntetésének félbeszakítására vonatkozó kérelmeket panaszos élettársa terjesztette elő, a kérelmekhez azonban igazolásokat nem csatolt, ezért azokat elutasították. 1997. augusztusában szintén panaszos élettársa terjesztett elő büntetésfélbeszakítás iránti kérelmet azzal az indokkal, hogy közös gyermekük súlyosan beteg. A kérelemhez iratokat ebben az esetben sem csatolt. Egy hónappal később igazolás érkezett a büntetésvégrehajtási intézethez, mely tanúsította, hogy a gyermek leukémiás, és kórházi kezelés alatt áll. Ennek alapján panaszos nevelője javasolta a büntetés-félbeszakítás engedélyezését, de célszerűbbnek tartotta a jutalomból történő eltávozást, mert az a büntetés időtartamába bele számít. Ezt követően a büntetésvégrehajtási intézet parancsnoka elbírálásra terjesztette fel az ügyet a Büntetésvégrehajtás Országos Parancsnokságára, egyúttal a kérelem elutasítását javasolta. A BVOP a kérelmet elutasította. A határozatot panaszossal ismertették. A kérelem elutasítását követően az intézet parancsnoka a beteg gyermek meglátogatása céljából  5 nap rövid tartamú eltávozást engedélyezett panaszosnak.

Érintett alkotmányos jogok és alkalmazott jogszabályok:

1. A Magyar Köztársaság Alkotmánya:

2. § (1) A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam.

64. § A Magyar Köztársaságban mindenkinek joga van arra, hogy egyedül vagy másokkal együttesen írásban kérelmet vagy panaszt terjesszen az illetékes állami szerv elé.

2. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. tv.:

16. § (1) Az országgyűlési biztoshoz bárki fordulhat, ha megítélése szerint valamely hatóság [29. § (1) bek.], illetve közszolgáltatást végző szerv (a továbbiakban együtt: hatóság) eljárása, ennek során hozott határozata (intézkedése), illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva.

3. A büntetések és az intézkedések végrehajtásáról szóló 1979. évi 11. törvényerejű rendelet:

22. § (1) A szabadságvesztés végrehajtása fontos okból - közérdekből, illetőleg az elítélt személyi, családi körülményei, egészségi állapota miatt - félbeszakítható.
A szabadságvesztés félbeszakítását
a) egy évben tíz napig terjedő időtartamra a büntetésvégrehajtási intézet parancsnoka;
b) egy évben tíz naptól három hónapig, öt évet meghaladó szabadságvesztés esetén harminc napig terjedő időtartamra a büntetés-végrehajtás országos parancsnoka;
c) a b) pontban szabályozottnál hosszabb időre az igazságügyminiszter
engedélyezheti.
(2) A félbeszakítás tartama, valamint az engedély nélkül a büntetésvégrehajtási intézeten kívül töltött idő a szabadságvesztésbe nem számít be.
(3) Az elítélt felügyelettel vagy anélkül meglátogathatja a súlyos beteg hozzátartozóját, részt vehet a hozzátartozója temetésén. A büntetés-végrehajtási intézet parancsnoka elrendelheti bilincs használatát, kivételes esetben megtagadhatja a látogatás, illetőleg a temetésen való részvétel engedélyezését.

26. § (1) A fegyház a szabadságvesztés szigorúbb végrehajtási módja.
(2) A fegyházban az elítélt
a) életrendje részleteiben is meghatározott, állandó irányítás és ellenőrzés alatt áll,
b) a büntetésvégrehajtási intézeten belül is csak engedéllyel és felügyelet mellett járhat,
c) külső munkában kivételesen részt vehet, ha a külvilágtól a munkavégzés alatt is elkülöníthető.
(3) Ha az elítélt a fegyházban végrehajtandó szabadságvesztésből legalább egy évet kitöltött, kivételesen engedélyezhető, hogy a büntetés-végrehajtási intézetben vagy annak meghatározott részén belül felügyelet nélkül, ellenőrzés mellett járjon, és a büntetés-végrehajtási intézeten kívüli munkában részt vegyen.

41. § (1) Az elítélt példamutató magatartásáért, a munkában elért eredményéért, a tanulásban tanúsított szorgalmáért, az elítéltek nevelésében való eredményes közreműködéséért, élet vagy jelentős anyagi érték megmentéséért vagy súlyos veszély elhárításáért jutalomban részesíthető.
(2) A jutalmak:
a) dicséret,
b) annak engedélyezése, hogy az elítélt soron kívül csomagot kapjon,
c) látogató fogadása soron kívül, a látogatási idő meghosszabbítása,
d) a személyes szükségletekre fordítható összeg növelése,
e) tárgyjutalom,
f) pénzjutalom,
g) a fenyítés elengedése,
h) a végrehajtott fenyítés nyilvántartásának törlése,
i) rövid tartamú eltávozás,
j) kimaradás.
(3) A rövid tartamú eltávozás tartama évente fegyházban legfeljebb öt nap, börtönben legfeljebb tíz nap, fogházban és az átmeneti csoportban legfeljebb tizenöt nap, amely a szabadságvesztésbe beszámít. Ha az elítélt fizetett szabadsággal rendelkezik, az eltávozást a fizetett szabadságba be kell számítani.

4. A szabadságvesztés és az előzetes letartóztatás végrehajtásának szabályairól szóló 6/1996. (VII.12.) IM rendelet:

178. § (1) A szabadságvesztés végrehajtásának félbeszakítása iránti kérelmet az elítéltet fogvatartó intézet parancsnokához kell benyújtani.
(2) Ha az engedélyezés a parancsnok hatáskörét meghaladja, a kérelmet véleményével együtt az országos parancsnokhoz terjeszti fel. Amennyiben a félbeszakítás az igazságügy-miniszter hatáskörébe tartozik, az iratokat - az országos parancsnok javaslatával - az Igazságügyi Minisztériumba kell felterjeszteni.

179. § (1) A kérelmezőnek igazolnia kell, hogy a kérelem indoka a valóságnak megfelel. A kérelem indokoltságát az intézet ellenőrizheti, az indokok tisztázását kezdeményezheti.
(2) Ha a félbeszakítást az elítélt közvetlen hozzátartozójának súlyos, életveszélyes betegsége vagy temetése miatt kérik, a kérelemben foglaltak valódiságáról az intézet rövid úton meggyőződik. A betegségről, illetve a temetésről szóló igazolást az elítélt a félbeszakítás ideje alatt köteles beszerezni és azt az intézetbe való visszaérkezésekor átadni.

A vizsgálat megállapításai:

A szabadságvesztés végrehajtása fontos okból - ilyen az elítélt személyi, családi körülménye, egészségi állapota -, félbeszakítható. A szabadságvesztés végrehajtását egy évben tíz napig terjedő időtartamra a büntetésvégrehajtási intézet parancsnoka, ezt meghaladó, de három hónapnál nem hosszabb időtartamra a büntetésvégrehajtás országos parancsnoka engedélyezi. A félbeszakítás időtartama a szabadságvesztésbe nem számít be. A félbeszakítás iránti kérelmet az intézet parancsnokánál kell benyújtani. A kérelemhez csatolni kell azokat az igazolásokat, melyek tanúsítják, hogy a kérelem indoka a valóságnak megfelel. Panaszos szabadságvesztésének félbeszakítása iránti kérelmekhez panaszos élettársa csak egy ízben csatolt igazolást, így a többi esetben a 6/1996. (VII.12.) IM rendelet vonatkozó szakasza szerint az intézet parancsnoka szabályosan tagadta meg azok engedélyezését. A panaszos gyermekének súlyos betegsége miatt kért büntetésfélbeszakítás kérelmezett időtartama 14 nap volt, ezért az engedélyezés  tárgyában való döntés az országos parancsnok hatáskörébe tartozott. Az országos parancsnok a szükséges igazolások megléte ellenére a félbeszakítás engedélyezését megtagadta. A félbeszakítás az elítéltek részére személyi, családi körülményeikben, egészségi állapotukban bekövetkezett rendkívüli változás esetére biztosított olyan kedvezmény, melynek engedélyezése a jogszabályban meghatározott feltételek fennállása esetén sem szükségszerű. Az engedély megadása, megadhatósága a jogilag előírt feltételek fennállásakor is függ az elítélt társadalomra veszélyességétől, attól, hogy a büntetésvégrehajtási intézetben tanúsított magatartása alapján mennyire valószínűsíthető, hogy a félbeszakítás időtartama alatt újabb bűncselekményt fog elkövetni. Mindezek mérlegelése, és ennek alapján a döntéshozatal csak az elítélt személyére vonatkozó konkrét tények birtokában lehetséges. Panaszos estében a félbeszakítás iránti kérelem teljesítésének megtagadására éppen panaszos érdekében került sor, hiszen büntetésfélbeszakítás helyett egy a számára kedvezőbb, a szabadságvesztés időtartamába is beszámító, rövidtartamú eltávozást engedélyeztek neki, amit példamutató magatartására, a munkában elért eredményére tekintettel jutalomként biztosítottak a számára. Mindezek alapján, mivel panaszos ilyen módon beteg gyermekét meg tudta látogatni, alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot nem állapítottam meg.  

Budapest, 1999. október 25.

Dr. Polt Péter