OBH 8815/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: Dr. Gáspárné dr. Pere Katalin

Az eljárás megindulása

Az ELTE BTK Pályaszocializációs és Munkaszociológia Szakcsoport nyugalmazott tudományos munkatársa azt sérelmezi, hogy a százszázalékos munkaképesség-csökkenésére tekintettel megállapított rokkantsági járadéka folyósítását az öregségi nyugdíjának megállapításával egyidőben a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság megszüntette. Véleménye szerint sürgős jogszabály változásra van szükség, hogy ne sérüljön a beteg emberek szociális biztonsághoz való joga. 

Érintett alkotmányos jogok

Szociális biztonsághoz való jog [Alk. 70/E. § (1-2) bek.]

Alkalmazott jogszabályok

Rokkantsági járadékról szóló 83/1987. (XII.27.) MT rendelet

Megállapított tényállás

A panaszos 9 éves kora óta súlyos gyermekparalízis következtében teljesen járóképtelen. Pszichológus és angol tanári diplomája van, kutatói illetve oktatói tevékenységével 34 év szolgálati időt szerzett. 1996. óta öregségi nyugdíjas. Aktív évei alatt, az 1988. január 1-jén hatályba lépett rokkantsági járadékról szóló 83/1987. (XII.27.) MT rendelet alapján rokkantsági járadékban részesült, melynek folyósítását öregségi nyugdíjának megállapításával egyidőben a Nyugdíjfolyósító Igazgatóság jogszerűen megszüntette.

Gondjaival korábbi években több szervhez is fordult a panaszos, így az illetékes tárca miniszteréhez. A népjóléti miniszter 1994. december 12-én kelt 90551/94/IX. számú levelében a következőkről tájékoztatta:

"A tárca tervezi az ellátó rendszer átalakítását, mely a rendszer összetettsége és bonyolultsága miatt fokozatosan történhet. Az átalakítás koncepciójának két legfontosabb eleme:

a.) a jövedelem hiányát pótló, illetve alacsony jövedelmet kiegészítő ellátás biztosítása a fogyatékosok egyik csoportjának (pl. 67 %-ban fogyatékos személyeknek)

b.) a súlyos fogyatékosság alapján járó, a jövedelem nagyságától független kiegészítő jellegű ellátás biztosítása a fogyatékosok másik csoportjának (pl. a 100 %-ban fogyatékosok részére).

A panaszos által felvetett probléma lényege az utóbbi elgondoláshoz kapcsolható, amely szerint a súlyosan fogyatékosok részére függetlenül jövedelmi helyzetüktől járadékszerű, kiegészítő jövedelem bevezetését tervezik. Miután az intézkedés jelentős többletkiadással jár, a megvalósítása a szükséges forrás biztosításának függvényében csak néhány év múlva várható."

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettese a vizsgálat során megállapította, hogy a panaszolt helyzetben súlyosan sérül a százszázalékosan rokkant ember szociális biztonsághoz való joga. Amennyiben súlyosan fogyatékosan nem szerzett volna biztosítási alapon öregségi nyugdíjat, továbbra is részesülhetne alanyi jogon a rokkantsági járadékban. 

Téves a népjóléti miniszter idézett következtetése, mely szerint "az intézkedés jelentős többlet kiadással jár", mivel a panaszosnak a nyugdíj alapból finanszírozott öregségi nyugdíját járulékfizetéssel megszerzett biztosítási jogviszonya alapozza meg.  Az adott panasz orvoslása érdekében indokolatlannak látszik az "ellátó rendszer átalakítását" megvárni finanszírozási okokra hivatkozással.

Ajánlás

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettese szükségesnek látja

- sürgősen felmérni, hogy a rokkantsági járadékban részesülők közül hány főt érint az öregségi nyugdíjra jogosultság megszerzése miatt a rokkantsági járadék elvesztése,

- a felmérést követően, annak eredményét is figyelembe véve, az ellátó rendszer átalakítását megelőzően a 83/1987. (XII.27.)  MT rendelet módosítását.

Budapest, 1998. május

Dr. Polt Péter