OBH 8785/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Kiss László

Az eljárás megindulása:
	A panaszos sérelmezte, hogy a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság állományában dolgozó rendőrök a saját tulajdonukban lévő rádiótelefonokat szolgálati időben nem tarthatják maguknál. Panaszával az Alkotmánybírósághoz fordult, ahonnan hozzám küldték meg vizsgálatra.
	A beadvány alapján az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 17. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el.

Érintett alkotmányos jog:
Jogállamiság, jogbiztonsághoz való jog (Alk. 2 .§ (1)bek.)
A tulajdonhoz, ezen belül a birtokláshoz való jog korlátozása (Alk. 13. § (1) bek.)
Alkalmazott jogszabályok:
1996. évi XLIII. törvény a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
3. § (1) A szolgálati viszony az állam és a hivatásos állomány tagja között létrejött különleges közszolgálati jogviszony, amelyben mindkét felet a sajátos szolgálati körülményeknek megfelelő, e törvényben és más jogszabályokban meghatározott kötelezettségek terhelik és jogosultságok illetik meg.
(2) A hivatásos állomány tagja a szolgálati viszonyból fakadó kötelmeit - a fegyveres szerv rendeltetés szerinti feladatainak megvalósítása érdekében - önkéntes vállalás alapján, élethivatásként, szigorú függelmi rendben, életének és testi épségének kockáztatásával, egyes alapjogai korlátozásának elfogadásával teljesíti.
14. § (1) A hivatásos állomány tagja alapvető jogainak a szolgálati viszonnyal kapcsolatos korlátozása nem okozhat az elérni kívánt törvényes érdekkel nyilvánvalóan aránytalan hátrányt.
(2) Több lehetséges és alkalmas korlátozás közül azt kell választani, amely az eredmény biztosítása mellett a korlátozással érintettre a legkisebb sérelemmel jár.
67. § A szolgálati viszony keretében a munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró köteles:
a) a hivatásos állomány tagja feladatait a munkaköri leírásban rögzíteni, őt a szolgálati viszonyra vonatkozó szabályok, illetve az egyéb jogszabályok szerint foglalkoztatni, részére az egészséges és biztonságos szolgálatteljesítés feltételeit biztosítani;
69. § (1) A hivatásos állomány tagja szolgálatteljesítése során köteles végrehajtani az elöljáró parancsát, a felettes rendelkezését, kivéve, ha azzal bűncselekményt követne el.   
3/1995. (III. 1.) BM rendelet a Rendőrség Szolgálati Szabályzatáról
5. § A rendőr szolgálati feladatait a jogszabályokban, illetve a jogszabályok alapján az állami irányítás egyéb jogi eszközeiben, a szervezeti-működési szabályzatban, a munkaköri leírásban és az elöljárói rendelkezésekben meghatározottak szerint látja el.
111. § (1) A rendőr kérelmet, illetve panaszt saját nevében és ügyében terjeszthet elő. A kérelem és a panasz szóban vagy írásban tehető meg. A szóban tett panaszt, ha az ügy jellege megkívánja vagy további intézkedést igényel, jegyzőkönyvbe kell foglalni.
(2) A rendőr kérelmét, panaszát a szolgálati út betartásával terjessze elő.
(3) A kérelmet a közbeeső elöljáró minden esetben köteles a döntésre hivatott elöljárójához 8 napon belül felterjeszteni, ehhez véleményét írásban csatolja.
(4) Az elöljáró az alárendelt kérelmét alaposan és körültekintően 30 napon belül köteles kivizsgálni; indokolt esetben az elöljáró az elintézés idejét 30 nappal meghosszabbíthatja. A döntésről a kérelmezőt, panasztevőt írásban vagy szóban értesíteni kell.
(5) A szóbeli értesítést jegyzőkönyvbe kell foglalni.
(6) Az alaptalan panaszt indokolással kell elutasítani. Azt a rendőrt, aki panaszában mást szándékosan alaptalanul kötelességszegéssel vádol, ha a cselekmény súlyosabb elbírálás alá nem esik, fegyelmi úton felelősségre kell vonni.
(7) Ha az elöljáró a panasztevővel szemben panasza miatt hátrányos megkülönböztetést vagy megtorlást alkalmaz, amennyiben a cselekmény súlyosabb elbírálás alá nem esik, fegyelmi úton felelősségre kell vonni.
(8) A rendőr kérelmével vagy panaszával érdekvédelmi szervezethez, ügyészséghez, bírósághoz, az állampolgári jogok általános hatáskörű vagy külön országgyűlési biztosaihoz közvetlenül is fordulhat.
(9) A rendőr a kérelmével vagy panaszával a szolgálati út betartásával fordulhat a belügyminiszterhez. A közbeeső elöljáró a kérelmet vagy panaszt állásfoglalásával együtt haladéktalanul köteles továbbítani.
1994. évi XXXIV. törvény a Rendőrségről
6. § (2) Az országos rendőrfőkapitány irányító jogkörében
c) gondoskodik a szervezeti és működési szabályzat, valamint az egyéb belső szabályzatok elkészítéséről, összhangjáról és érvényesítéséről;   
                         
A vizsgálat megállapításai:
	A körülmények tisztázása érdekében a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság vezetőjétől beszereztem a kifogásolt intézkedést. 
	A Pest Megyei Rendőr-főkapitányság Közbiztonsági Igazgatójának 10/1997. sz. Intézkedése 1997. július 15-én került kiadásra. Az intézkedés a közterületi szolgálatot ellátó rendőrök intézkedési és alaki fegyelmének növelése érdekében úgy rendelkezik, hogy a közterületi szolgálatot ellátó hivatásos állományú rendőr szolgálata ellátása során kizárólag olyan rádiótelefont tarthat magánál, illetve használhat, melyet a főkapitányság rendszeresített. A magántulajdonú rádiótelefont a készülék tulajdonosa szolgálatba induláskor nem viheti magával. Az intézkedés a megőrzés, biztonságos tárolás lehetőségeinek szabályozását a kapitányságvezetők hatáskörébe utalja. A főkapitányság közbiztonsági igazgatójának tájékoztatása szerint más megyében nem adtak ki hasonló rendelkezést. Az intézkedés miatt nem érkezett panasz az érintett személyi állomány részéről  a főkapitányság vezetéséhez.
	 A kiadott intézkedés nem hatósági határozat, hanem a főkapitányság személyi állományának egy részére - a közterületi szolgálatot ellátó rendőrökre - vonatkozó szolgálati tilalom. Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz akkor lehet fordulni, ha a beadványt tevőt - megítélése szerint - valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. 	
	Az Alkotmánybíróság az 578/B/1992. AB határozatában kifejtette - "a fegyveres erők és a fegyveres testületek hivatásos tagjainak szolgálati viszonya tartalmából következik, hogy a hivatásos állomány tagja - önként vállalt élethivatása alapján - feladatkörét szolgálati parancsok és - a polgári foglalkozású személyekre irányadó jogszabályokhoz képest szigorúbb jogi normák keretei között teljesíti." (ABH 1993. 591.)
	A rendőrségről szóló 1994. évi XXXIV. törvény 6.§ (2) bekezdés c) pontja felhatalmazza az országos rendőr-főkapitányt az állományra vonatkozó szabályzatok kiadására. Az ORFK 22/1997. sz. utasításával kiadott Járőr- és Őrszolgálati Szabályzat tartalmaz olyan rendelkezéseket, amelyek a közterületi szolgálatot ellátó rendőrök felszerelésével és a szolgálat ellátás más szabályaival foglalkoznak. A Szabályzat a biztonságos szolgálat ellátás érdekében megállapít olyan előírásokat is, amelyek a hajviseletre vagy a látható testfelületen viselt ékszerekre vonatkoznak. A Szabályzat 89. pontja előírja, hogy a rendőr a részére szolgálatra meghatározott öltözetben, fegyverzettel és felszereléssel köteles megjelenni az eligazításon. Ezt az eligazítást végző parancsnok ellenőrizni köteles. A Szabályzat 1. sz. melléklete tartalmazza a járőr kötelező és külön utasításra viselhető felszerelési tárgyait. Járőrönként egy db. kézi járőrrádió készülék a kötelező felszerelések közé tartozik. Magántulajdonú mobiltelefon szolgálatban történő birtoklását vagy használatát a Szabályzat nem tiltja meg, de nem rendelkezik más, magántulajdonban tartható - taxatíve felsorolhatatlan sokaságú - tárgyakról sem. 	   
	Összegezve megállapítható, hogy a Pest Megyei Rendőr-főkapitányság Közbiztonsági Igazgatójának 10/1997. sz. Intézkedése nem sérti a jogállamisághoz és a jogbiztonsághoz fűződő alkotmányos jogokat, annak ellenére, hogy olyan szabályt állapít meg, amelyet az Országos Rendőr-főkapitány a teljes személyi állományra nézve nem tartott szükségesnek szabályozni. Az állományilletékes parancsnok, mint általános munkáltatói jogkört gyakorló elöljáró, mindazon munkáltatói jogokat gyakorolja, amelyeket a szolgálati törvény nem határoz meg más parancsnok, vezető részére, így nem jogszabálysértő az alárendeltjeire vonatkozó szolgálati rendelkezés kiadása sem.
	A vizsgált  intézkedés - korlátozó jellege ellenére - nem okoz az elérni kívánt célhoz képest aránytalan hátrányt az érintett személyi állomány részére, összhangban van a hívatásos állomány szolgálati viszonyáról szóló törvény rendelkezéseivel, ezért a vizsgálatot alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásság hiányában lezárom.

Budapest, 1998. november 25.

Gönczöl Katalin