OBH 8780/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Előadó: dr. Borza Bea

A vizsgálat megindulása

Panaszosok azzal fordultak az Országgyűlési Biztosok Hivatalához, hogy az országgyűlési biztos vizsgálja meg a Miskolci Gyermekvárosban intézeti nevelésben lévő kiskorú leánygyermek terhességének megszakításával kapcsolatos körülményeket.

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény (a továbbiakban: Obtv.) 16.§ (1) és 17.§ (1) bekezdése alapján a legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez való alkotmányos jog (Alkotmány 70/D.§ (1) és (2) bek.) sérelmének gyanúja miatt folytattam vizsgálatot. 

A kifogásolt eljárásra vonatkozó körülmények korrekt feltárása érdekében megkerestem a Borsod-Abaúj-Zemplén Megyei GyIVI igazgatóját, valamint a megyei közgyűlés elnökét.

A megállapított tényállás

A rendelkezésemre bocsátott iratok és egyéb dokumentumok alapján a következő tényállást állapítottam meg.

Panaszosok, - akik egy civil szervezet vezetői - tudomást szereztek arról, hogy az intézeti nevelt, kiskorú leánygyermek 9. terhességi hetében úgy határozott, hogy magzatát megtartva vállalja a születendő gyermek nevelését, gondozását. Panaszosok beadványukban arról számoltak be, hogy a kiskorú leány levelet juttatott el nevezett civil szervezethez, melyben segítségüket kérte terve megvalósításához.

Panaszosok azt kifogásolták, hogy annak ellenére, hogy ők minden segítséget megadtak annak érdekében, hogy a kiskorú leány magzatát kihordhassa, illetve egy anyaotthonban megfelelő elhelyezést kapjon, az abortuszt a GyIVI igazgatója előjegyeztette és "a gyermek szabad akaratát befolyásoló ráhatást alkalmazva" aláíratták vele az abortuszra irányuló kérelmet.

A nevelt gyermekkel kapcsolatban a következő tényekről tájékoztatott a megyei közgyűlés elnöke: 1994-ben Borsodszentgyörgy Község Polgármesteri Hivatala Gyámhatósága határozatával ideiglenes hatállyal intézetbe utalta a kiskorú gyermeket. Az ózdi Városi Bíróság elsőfokú jogerős ítéletével 1995. évben a gyermek vérszerinti szüleinek szülői felügyeleti jogát megszüntette, majd a borsodszentgyörgyi Polgármesteri Hivatal Gyámhatósága az ideiglenes hatályú beutalás megszüntetésével a kiskorút állami nevelésbe vette, egyúttal intézeti gyámság alá helyezte. A gyámi feladatok ellátására a GyIVI igazgatóját jelölte ki.
 
A panasz alapjául szolgált események idején az érintett intézeti nevelt gyermek 16. életévét betöltötte. A leány terhességét bejelentette az intézeti gyámnak egyben hozzájárult terhessége megszakításához. Az igazgató a miskolci Semmelweis Kórházban előjegyeztette a terhesség megszakítást. A GyIVI igazgatója tájékoztatása szerint azonban az intézeti nevelésben lévő leány az abortuszra kijelölt határnapot megelőzően visszalépett szándékától és bejelentette, hogy meggondolta magát, melyet az igazgató, mint intézeti gyám elfogadott. A beavatkozásra kitűzött eredeti napon azonban a gyermek bejelentette, hogy terhességét mégis meg kívánja szakíttatni. Ekkor a kórház orvosa - az előzmények ismeretében - azt javasolta, hogy a terhes kiskorút pszichológus, esetleg igazságügyi szakértő jelenlétében hallgassák meg.

Jogszabályi háttér

1952. évi IV. törvény
a házasságról, a családról és a gyámságról

70. § A kiskorú gyermek szülői felügyelet vagy gyámság alatt áll.

97.§ (3) Ha törvény másként nem rendelkezik, a gyámhivatal egy vagy több gyermek gyámjává a közigazgatási szerv részéről erre kijelölt személyt (hivatásos gyámot) is kirendelheti.

98. § (1) Gyámság alá tartozik az a gyermek, akit átmeneti vagy tartós nevelésbe vettek, továbbá akit ideiglenes hatállyal nevelőszülőnél vagy gyermekotthonban, illetve más bentlakásos intézményben helyeztek el, és szülője ellen a szülői felügyelet megszüntetése iránt per van folyamatban [91. § (2) bek.].

101. § (1) Törvény eltérő rendelkezése hiányában a gyám a gyámsága alatt állónak gondozója, vagyonának kezelője és törvényes képviselője.
(2) A gyámot a gyámsággal járó jogok és kötelességek, ha a gyámhatóság másként nem rendelkezik, a kirendelő határozat kézbesítését követő naptól kezdve illetik meg, illetőleg terhelik.

102. § Ha a törvény mást nem rendel, a szülői felügyeletet gyakorló szülő jogaira és kötelességeire vonatkozó rendelkezések megfelelően irányadók a gyám jogaira és kötelességeire is.

103. § (1) A gyám működésében a gyámhatóság rendszeres felügyelete és irányítása alatt áll. Működéséről, különösen a gyámsága alatt álló kiskorú ügyeiről bármikor köteles felvilágosítást adni a gyámhatóságnak.

1997. évi XXXI. törvény
a gyermekek védelméről és a gyámügyi igazgatásról

11. § (1) A gyermeki jogok védelme minden olyan természetes és jogi személy kötelessége, aki a gyermek nevelésével, oktatásával, ellátásával, ügyeinek intézésével foglalkozik.
(2) A gyermek alkotmányos jogainak védelmét az állampolgári jogok országgyűlési biztosa (a továbbiakban: biztos) a maga sajátos eszközeivel segíti, és ennek során
a) a biztos feladata, hogy a gyermek alkotmányos jogait érintő – tudomására jutott – visszaéléseket kivizsgálja, és orvoslásuk érdekében általános vagy egyedi intézkedéseket kezdeményezzen,
b) a biztos az a) pontban megnevezett intézkedéseiről évente beszámol az Országgyűlésnek.

1991. évi LXIV. törvény
a Gyermek jogairól szóló, New Yorkban, 1989. november 20-án kelt Egyezmény kihirdetéséről

6. cikk
1. Az Egyezményben részes államok elismerik, hogy minden gyermeknek veleszületett joga van az életre.
2. Az Egyezményben részes államok a lehetséges legnagyobb mértékben biztosítják a gyermek életben maradását és fejlődését.

24. cikk
1. Az Egyezményben részes államok elismerik a gyermeknek a lehető legjobb egészségi állapothoz való jogát, valamint, hogy orvosi ellátásban és gyógyító-nevelésben részesülhessen. Erőfeszítéseket tesznek annak biztosítására, hogy egyetlen gyermek se legyen megfosztva az ezeknek a szolgáltatásoknak az igénybevételére irányuló jogától.
2. Az Egyezményben részes államok erőfeszítéseket tesznek a fenti jog teljes körű megvalósításának biztosítására, és alkalmas intézkedéseket tesznek különösen arra, hogy
(...)
b) biztosítsák minden gyermek számára a szükséges orvosi ellátást és egészségügyi gondozást, legfontosabbnak tekintve az egészségügyi alapellátás fejlesztését;

Érintett alkotmányos jog

1949. évi XX. törvény
A Magyar Köztársaság Alkotmánya

67. § (1) A Magyar Köztársaságban minden gyermeknek joga van a családja, az állam és a társadalom részéről arra a védelemre és gondoskodásra, amely a megfelelő testi, szellemi és erkölcsi fejlődéséhez szükséges.

70/D. § (1) A Magyar Köztársaság területén élőknek joguk van a lehető legmagasabb szintű testi és lelki egészséghez.
(2) Ezt a jogot a Magyar Köztársaság a munkavédelem, az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével, a rendszeres testedzés biztosításával, valamint az épített és a természetes környezet védelmével valósítja meg.

A vizsgálat megállapításai

A vizsgálat során az országgyűlési biztos rendelkezésére bocsátott iratok között szerepel - az igazgató, mint intézeti gyám által - a panaszos szervezet főtitkára részére korábban címzett levél, melyben az igazgató aggályát fejezte ki atekintetben, hogy a terhes kiskorú álláspontja megváltoztatása, illetve a terhességmegszakításra vonatkozó ellentétes értelmű nyilatkozatai - a szintén csatolt jegyzőkönyv tanúsága szerint - nevezett civil szervezet aktivistái fellépésének következménye. E levélben történt utalás az ügyészség vizsgálatáról is. 

A jelzett jegyzőkönyvben rögzítettek szerint mind a terhes kiskorú leány, mind pedig a magzat apja - az ugyancsak kiskorú intézeti nevelt gyermek - akként nyilatkozott az intézeti gyám és ügyvéd jelenlétében, hogy a döntésüket minden kényszer nélkül, befolyásolás mentesen hozták meg. E szerint a magzatot megtartják és együtt nevelik fel.

Panaszos abbéli aggálya, hogy kényszerrel bírták rá a kiskorú leányt az abortuszra - a fentiek alapján - nem megalapozott, a beadvány erre vonatkozó állításai a dokumentumok alapján nem bizonyítható. Tekintettel arra, hogy az iratok alapján az állapítható meg, hogy a GyIVI igazgatója a kiskorú gyermek aktuális döntéseinek figyelembevételével, a felhívott jogszabálynak megfelelően járt el, további vizsgálat folytatására - jogszabályi felhatalmazás hiányában - az országgyűlési biztosnak nincs lehetősége.

Mindebből következően a vizsgálat során megállapítottam, hogy a panaszos által kifogásolt eljárás jogszabályba nem ütközött, az Alkotmányban deklarált, emberi jogokkal kapcsolatos rendelkezést nem sértett, így alkotmányos visszásság megállapításának nincs helye.

Megállapítottam továbbá, hogy mivel panaszos aktív fellépése az ügy kapcsán nem minden kétséget kizáróan szolgálta az intézeti nevelt gyermek érdekeit felmerült a gyermek alkotmányos jogai sérelmének veszélye. Figyelemmel azonban arra, hogy az állampolgári jogok országgyűlési biztosa a reá vonatkozó törvény alapján - az ombudsman intézményének jellegénél fogva - a hozzá forduló panaszossal szemben fel nem léphet, vizsgálatot nem folytathat, az Obtv. ezirányú felhatalmazása hiányában a legfőbb ügyész törvényességi vizsgálatát kértem. 

Az országgyűlési biztosnak a legfőbb ügyészhez intézett felkérése arra irányult, hogy az ügyészség folytasson vizsgálatot atekintetben, hogy panaszos civil szervezet Alapszabálya, működése megfelel-e a jogszabályoknak. A legfőbb ügyész jelentése egyebek között tartalmazza, hogy a civil szervezet működése során megsértette az egyesülési jogról szóló 1989. évi II. törvény 2.§-ának (2) bekezdését, amely kimondja, hogy az egyesülési jog gyakorlása "...nem járhat mások jogainak és szabadságának sérelmével". Nevezett civil szervezet eljárása tehát ellentétes a törvény hivatkozott rendelkezésével.

Budapest, 1998. szeptember 7.

Gönczöl Katalin