OBH 8774/1997
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Előadó: dr.Kiss László

Az eljárás megindulása:
	A panaszos azért fordult az állampolgári jogok országgyűlési biztosához, mert a Sátoraljaújhelyi BV Intézetben a nem hivatali munkarend szerint dolgozó hivatásos állományú munkatársak túlszolgálatát nem a hatályos jogszabály alapján ellentételezték. A panasz alapján  az 1993. évi LIX. tv. 17. § (1) bekezdésére tekintettel vizsgálatot rendeltem el az esetleges alkotmányos visszásság megállapítása érdekében.

Érintett alkotmányos jog:
A végzett munka mennyiségének és minőségének megfelelő jövedelemhez való jog (Alk. 70/B. § (3) bekezdés)

Alkalmazott jogszabályok:
   1996. évi XLIII. törvény a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
87. § (1) Ha a szolgálat érdeke vagy rendkívüli eset (baleset, elemi csapás vagy súlyos kár megelőzése, illetőleg elhárítása, következményeinek felszámolása, továbbá egyéb előre nem látható körülmény bekövetkezése) szükségessé teszi, a hivatásos állomány tagja a 84. §-ban meghatározott szolgálatteljesítési időn túl, valamint a munkaszüneti és pihenőnapon is kötelezhető arra, hogy szolgálatot teljesítsen (túlszolgálat), illetőleg meghatározott ideig és helyen arra készen álljon. Nem minősül túlszolgálatnak az ügyeleti-, őr-, készültségi és készenléti szolgálat, valamint a gyakorlaton való részvétel.
88. § (1) A (2) és (3) bekezdés szerinti túlszolgálatot az állományilletékes parancsnoknak írásban kell elrendelnie. A teljesített túlszolgálatról nyilvántartást kell vezetni.
(2) A hivatásos állomány tagját - az állományilletékes és annál magasabb parancsnok (vezető) kivételével - évi 150 óráig terjedő túlszolgálatért szabadidő, azon felüli túlszolgálatért - beleértve a rendkívüli esetben teljesítettet is - díjazás illeti meg. Az állományilletékes parancsnok a 150 órán belüli túlszolgálat díjazását is engedélyezheti, ha a szabadidő kiadása a szolgálat ellátását veszélyeztetné. Nem jár szabadidő vagy díjazás azért a túlszolgálatért, amelyért a hivatásos állomány tagja illetménypótlékban részesül.
(3) A túlszolgálatért annak időtartamával megegyező, ha pedig a túlszolgálatot a heti pihenőnapon vagy munkaszüneti napon teljesítették, a túlszolgálat kétszeresének megfelelő szabadidő, illetőleg díjazás jár.
194. § (1) A hivatásos állomány tagja - meghatalmazás alapján nevében az érdekképviseleti szerv és az ügyvéd is - szolgálati panasszal élhet, ha a szolgálati viszonyára vonatkozó, e törvény 195. §-ában nem szabályozott döntést vagy intézkedést, illetve ezek elmulasztását sérelmesnek tartja.
 (2) A panaszt a döntést hozó (mulasztó) elöljárónál lehet benyújtani, aki - ha annak nem ad helyt - az ügyre vonatkozó iratokkal együtt köteles haladéktalanul felterjeszteni az elöljáró parancsnokhoz. Jogszabály eltérő rendelkezése hiányában az elöljáró parancsnok azt 30 napon belül bírálja el, és döntését a panaszt benyújtóval közli. E határidő egy ízben 30 nappal meghosszabbítható.
(3) A panaszjog gyakorlásában senkit sem szabad korlátozni. A panasztevőt a panasz megalapozatlansága esetén hátrány nem érheti, kivéve, ha azzal szándékos fegyelemsértés, illetve szabálysértés vagy bűncselekmény valósult meg.
(4) A más jogszabályban meghatározott panaszjog gyakorlását e törvény nem érinti.
195. § (1) A hivatásos állomány tagja a szolgálati viszonyával kapcsolatos ügyben a fegyveres szerven belüli eljárás során hozott elsőfokú határozat ellen - ha e törvény eltérően nem rendelkezik - a kézbesítésétől számított 15 napon belül panaszt [142. § (1) és 159. § (2) bekezdés] vagy fellebbezést [180. § (5) és 191. § (2) bekezdés] nyújthat be.
(3) A panaszt vagy fellebbezést a szolgálati elöljáró, illetőleg a miniszter által meghatározott szerv - ha e törvény eltérően nem rendelkezik - 30 napon belül bírálja el. E határidő egy ízben 30 nappal meghosszabbítható.
196. § (1) A hivatásos állomány tagja a szolgálati viszonyból származó jogvita esetén 30 napon belül keresettel fordulhat a bírósághoz, ha
a) a szolgálati panaszát, illetőleg az elsőfokú határozat elleni panaszát vagy fellebbezését elutasították;
b) a sérelmezett döntést a miniszter hozta;
c) az a)-b) pontba nem tartozó, alanyi jogon biztosított jogosultságokkal kapcsolatban hozott döntés vagy intézkedés, illetve ezek elmulasztása miatt joghátrány érte.

14/1997. (IV. 22.) IM rendelet a büntetés-végrehajtási szervezet hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról
35. § (1) A ht. állomány tagja beosztásától függően a bv. intézetek jogszabályban meghatározott feladatainak folyamatos ellátása érdekében
a) hivatali,
b) a hivatali munkarendtől eltérő, és
c) folyamatos, váltásos szolgálati
időrendszerben teljesíti szolgálatát.
36. § (1) Az elrendelhető túlszolgálat tartama naptári évenként legfeljebb 450 óra.
(2) Túlszolgálat teljesítése esetén - a fogvatartás rendjét és biztonságát ellátó beosztásban lévő ht. állomány tagja kivételével - 150 óráig terjedő időtartamig, elsősorban szabadidőt kell biztosítani.

Megállapított tényállás:
	A panaszos szerint a büntetésvégrehajtási intézetekben eltérően értelmezték a fegyveres szervek hivatásos állományú tagjainak szolgálati viszonyáról szóló 1996. évi XLIII. törvény (Hszt.) túlmunkára vonatkozó rendelkezéseit. A nem hivatali munkarendben dolgozó állomány túlszolgálatra történő berendelése esetén - hétvégi pihenő- és munkaszüneti napokon is - csak a munkahelyen töltött időt számolták el. A Hszt. 88. § (3) bekezdése szerint a heti pihenőnapon vagy munkaszüneti napon teljesített túlszolgálatért, a túlszolgálat kétszeresének megfelelő szabadidő, illetve díjazás jár.
	A panaszos tudomása szerint egyes bv. intézetekben - pl. Tökölön - a Hszt. hatálybalépésének időpontjáig, visszamenőleg kiadták a szabadnapokat, másutt pénzben fizették ki a túlszolgálat ellenértékét.
	A panaszos nem közölte, hogy a hétvégi pihenőnapon vagy munkaszüneti napokon történt berendelések ellentételezésével kapcsolatban milyen tényleges hátrány érte. Nem közölte azt sem, hogy a sérelmezett ügyben kezdeményezett-e szolgálati jogvitát, illetve élt-e a bírósági út igénybevételével, amelyre a Hszt. 196. § lehetőséget biztosít.

A vizsgálat megállapításai:
	Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 16. § (1) bekezdése szerint az országgyűlési biztoshoz akkor lehet fordulni, ha a beadványt tevőt - megítélése szerint - valamely hatóság, illetve közszolgáltatást végző szerv eljárása, ennek során hozott határozata, illetőleg a hatóság intézkedésének elmulasztása következtében alkotmányos jogaival összefüggésben sérelem érte vagy ennek közvetlen veszélye áll fenn, feltéve, hogy a rendelkezésre álló közigazgatási jogorvoslati lehetőségeket már kimerítette, illetve jogorvoslati lehetőség nincs számára biztosítva. Egy ügyben tehát - természetesen ide nem értve azt az esetet, amikor a hatóság az eljárás folytatását elmulasztja - akkor járhatok el, ha a kifogásolt hatóság eljárása befejeződött, és a beadványt tevő kimerítette a rendelkezésére álló jogorvoslati lehetőségeket. 
	Tekintettel arra, hogy az országgyűlési biztosok gyakorlatában eddig is több olyan panasz fordult elő, amely a Hszt. illetményrendszerre vonatkozó rendelkezéseivel és azok eltérő alkalmazásával állt kapcsolatban, továbbá a panasz a büntetésvégrehajtás hivatásos állománya szélesebb körének jogaival összefüggő sérelem veszélyére utalt, a vizsgálatot a jogorvoslati lehetőségek kimerítésének hiányában is indokoltnak tartottam.
	A sérelmezett gyakorlattal kapcsolatos adatok beszerzése érdekében tájékoztatást kértem a büntetésvégrehajtás országos parancsnokától. 
	Az országos parancsnok tájékoztatása szerint a büntetésvégrehajtási intézetekben, a Hszt. hatálybalépése és a végrehajtásáról rendelkező miniszteri rendelet megjelenése közötti időben, valóban eltérő gyakorlat alakult ki a nem hivatali munkarendben dolgozó hivatásosok hétvégi- és munkaszüneti napokon teljesített túlszolgálatával kapcsolatban. Így fordult elő, hogy a sátoraljaújhelyi bv. intézetben a hivatali munkarendtől eltérő szolgálatteljesítési időben dolgozók részére a Hszt. 88. § (3) bekezdése szerint a túlszolgálatért járó szabadidőt nem rendezték visszamenőleges hatállyal, hanem csak a miniszteri rendelet megjelenésének időpontjától (1997. IV.22.) kezdődően.
	Az országos parancsnok az állományilletékes parancsnokok figyelmét felhívta a helytelen gyakorlat megszüntetésére, ezt követően a sátoraljaújhelyi intézet parancsnoka valamennyi hozzá benyújtott ilyen tárgyú panaszt visszamenőleges hatállyal rendezte. 
	Az országos parancsnok 0123/1997/IK. Bv.Mell. 5/OP intézkedésével módszertani útmutatót adott ki a túlszolgálat elrendelésével, elszámolásával, illetve a hivatali munkarendtől eltérő beosztásokban az éves szabadság kiszámításával kapcsolatban.  
   	A kiadott intézkedés megnyugtatóan rendezte a különböző időrendszerű szolgálati beosztások elhatárolását, valamint a hétvégi pihenőnapokon és munkaszüneti napokon teljesített, előre tervezett szolgálat és a többletmunkaként jelentkező túlszolgálat ellentételezésének rendjét. A fentiek alapján a panaszos ügyében a végzett munka mennyiségének és minőségének megfelelő jövedelemhez való jog sérelme miatt az alkotmányos jogokkal kapcsolatos visszásságot megállapítottam, azonban - tekintettel arra, hogy a büntetésvégrehajtás országos parancsnoka a sérelmet korábban orvosolta - ajánlást nem teszek, a vizsgálatot megszüntetem.  	

Budapest, 1999. május 13.

Dr. Polt Péter