OBH 8738/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosa általános helyettesének jelentése
Ügyintéző: dr. Zséger Barbara

Az eljárás megindulása

A panaszos beadványában sérelmezte, hogy az önkormányzat megszüntette jövedelempótló támogatásának folyósítását. 

Megállapított tényállás

A panaszos 1997. augusztusáig jövedelempótló támogatásban részesült, melynek folyósítását az önkormányzat augusztus 1-jétől október 31-ig szüneteltette, mivel az ügyfél jövedelmi viszonyaiban öröklés folytán változás állt be. A panaszos fellebbezése után az önkormányzat Képviselőtestülete október 1-jétől ismételten megállapította a támogatást. 

A panaszos jövedelempótló támogatásának folyósítását 1997. novemberétől egy hónapon keresztül újra szüneteltette az önkormányzat, mert a panaszos munkaviszonyt létesített. A decembertől ismét folyósított jövedelempótló támogatás 1998. január 19-én került végleg megszüntetésre, mert a panaszos kimerítette a támogatás időtartamát. 

A panaszos 1998. augusztusában rendszeres szociális segély iránti kérelmet adott be az önkormányzathoz. A kérelemre az önkormányzat a következő tartalmú levéllel válaszolt: "Tájékoztatjuk, hogy kérelmére a Pálfa községi Önkormányzat Képviselőtestülete az 1998. augusztus 17-én megtartott ülésén a 119/1998. (VIII. 17.) Ökh. számú határozatot hozta: Pálfa községi Önkormányzat Képviselőtestülete ... alatti lakos rendszeres szociális segélyre irányuló kérelmét elutasítja azzal, hogy helyette szeptember hónaptól munkát kínál fel." Az önkormányzat által mellékelt iratok között ez a tájékoztató levél és a kézbesítését igazoló tértivevény másolata szerepelt, a határozat és a határozat kézbesítését igazoló tértivevény másolata nem. 

A panaszost az önkormányzat két alkalommal átmeneti segélyben részesítette. 

Alkalmazott jogszabályok

1993. évi III. törvény a szociális igazgatásról és szociális ellátásokról

"33. § (1) A települési önkormányzat a megélhetése alapjául szolgáló jövedelem pótlására jövedelempótló támogatásban részesíti azt a munkanélkülit,
a) aki az Flt. alapján munkanélküli járadékban részesült, és a munkanélküli járadék folyósítása időtartamának lejártát követően az Flt. alapján más munkanélküli ellátásra nem jogosult, és keresetpótló juttatásban nem részesül,
b) akinek részére a munkanélküli járadék folyósítását keresőtevékenység folytatása miatt a folyósítási idő lejártát megelőzően szüntették meg, és a keresőtevékenységet követően az Flt. alapján munkanélküli ellátásra nem jogosult,
c) akinek a munkanélküli járadékra való jogosultsága az Flt. alapján támogatott képzés időtartama alatt szűnt meg, és a képzés megszűnését követően az Flt. alapján munkanélküli ellátásra nem szerzett jogosultságot,
feltéve, hogy családjában az egy főre jutó havi jövedelem nem haladja meg az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 80%-át.
...
(3) A jövedelempótló támogatás folyósításának időtartama 24 hónap, amelyet a jogosultság megállapításának napjától kell számolni. A jövedelempótló támogatás folyósításának időtartamába - az e törvényben foglalt kivétellel - nem számítható be
a) a korábbi jogosultság megszüntetését megelőző folyósítás időtartama;
b) a megállapított jogosultság fennállása alatt a folyósítás szüneteltetésének időtartama."

"34. § (3) Szünetel a munkanélküli jövedelempótló támogatás folyósítása, ha a munkanélküli
a) határozott idejű rendszeres pénzellátásban részesül;
b) katonai szolgálatot teljesít, illetve az (1) bekezdés b) pontja szerinti büntetését tölti;
c) oktatási intézmény nappali tagozatán tanulmányokat folytat, illetve keresetpótló juttatásban részesül;
d) keresőtevékenységet folytat, ide nem értve azt a nem rendszeres munkavégzéssel járó kereső tevékenységet, amelynek havi ellenértéke nem éri el a 36. § (1) bekezdés a) pontja szerinti összeghatár 50%-át;
e) családjában az egy főre jutó havi jövedelem a 33. § (1) bekezdése szerinti értékhatárt - figyelemmel a 25. § (4) bekezdésében foglaltakra is - meghaladja;
f) a 34/A. § szerinti együttműködést nem vállalónak minősül."

1957. évi IV. törvény az államigazgatási eljárás általános szabályairól

"45. § (1) A határozatot kézbesítés útján kell közölni, a jelenlevő ügyféllel, azonban - ha jogszabály nem zárja ki - kihirdetés útján is közölni lehet."

"46. § (1) A határozat kihirdetését jegyzőkönyvbe kell foglalni.
(2) A kihirdetett határozatot az ügyfélnek - ha kéri - nyolc napon belül meg kell küldeni."

"47. § (1) A határozat közlésének napja az a nap, amelyen azt kézbesítették, kihirdették, a közszemlére tett iratot levették, illetőleg a határozatot távközlési eszköz útján közölték."
1990. évi LXV. törvény a helyi önkormányzatokról
"11. § (1) A képviselő-testület önkormányzati hatósági ügyben hozott határozata ellen fellebbezésnek nincs helye.
(2) A polgármester (főpolgármester), valamint a képviselő-testület bizottságának, részönkormányzat testületének önkormányzati jogkörben hozott hatósági határozata ellen a képviselő-testülethez lehet fellebbezést benyújtani.
(3) A képviselő-testület (1) és (2) bekezdés alapján hozott határozatának a felülvizsgálatát jogszabálysértésre hivatkozással a bíróságtól lehet kérni a határozat közlésétől számított harminc napon belül. A pert az önkormányzat ellen kell indítani."

Érintett alkotmányos jogok

Alkotmány 2. § (1) "A Magyar Köztársaság független, demokratikus jogállam."

Alkotmány 57. § (5) "A Magyar Köztársaságban a törvényben meghatározottak szerint mindenki jogorvoslattal élhet az olyan bírósági, közigazgatási és más hatósági döntés ellen, amely a jogát vagy jogos érdekét sérti. A jogorvoslati jogot - a jogviták ésszerű időn belüli elbírálásának érdekében, azzal arányosan - a jelen lévő országgyűlési képviselők kétharmadának szavazatával elfogadott törvény korlátozhatja."

A vizsgálat megállapításai

Az önkormányzat által megküldött iratokból megállapítható, hogy a jövedelempótló támogatás szüneteltetésére és megszüntetésére a jogszabályoknak megfelelően került sor, hiszen szünetel a munkanélküli jövedelempótló támogatás folyósítása, ha a munkanélküli családjában az egy főre jutó havi jövedelem meghaladja az öregségi nyugdíj mindenkori legkisebb összegének 80%-át.

A jogszabályoknak nem megfelelően járt el azonban az önkormányzat a rendszeres szociális segély iránti kérelemmel kapcsolatban hozott határozat közlése során. A közigazgatási határozat érvényességi feltétele a határozat közlése, nem érvényes az a közigazgatási határozat, melynek közlése elmaradt. A döntés tartalmáról szóló tájékoztatás nem minősül közlésnek. A közlés általános és fő formája a kézbesítés, más közlési formák akkor alkalmazhatóak, ha azt különös eljárási szabályok megengedik, a határozat kézbesítésének mellőzése pedig ésszerű. A határozatot kézbesítheti a határozatot hozó tisztviselő, ilyenkor a kézbesítés megtörténtét jegyzőkönyvbe kell foglalni, az iratra feljegyezni és a határozat átvételét az ügyfél aláírásával tanúsítja. A határozatok kézbesítésére leggyakrabban posta útján, tértivevényes levéllel kerül sor. Ez a mód alkalmas annak megállapítására, hogy a határozatot ki és mikor vette át. Megfelelő tértivevény hiányában a határozat újabb kézbesítéséről kell intézkedni, hiszen ha a kézbesítés ténye nem dokumentált, a közlés nem szabályszerű. 

A közlés elmaradásával sérült a panaszos jogorvoslati joga, hiszen a tájékoztató levél nem tartalmaz erre vonatkozó figyelmeztetést, tájékoztatást. Az Alkotmánybíróság számos határozatában, sokféle szempontból foglalkozott a jogorvoslati jog alkotmányos tartalmával. A jogorvoslathoz való jog lényegi tartalma az érdemi határozatok tekintetében a más szervhez, vagy ugyanazon szervezeten belüli magasabb fórumhoz fordulás lehetősége [5/1992. (I. 30.) AB határozat, ABH 1992, 27, 31]. Az önkormányzati hatósági ügyben a képviselő-testületi határozat esetén biztosított a bírósági felülvizsgálat lehetősége. Az ügyfél jogszabálysértésre hivatkozva a bíróságtól kérheti a határozat közlésétől számított 30 napon belül a döntés bírósági felülvizsgálatát. A bíróság a képviselő-testület határozatának csak jogszerűségét bírálhatja felül. Az ügyfelet az önkormányzat nem tájékoztatta erről, így a panaszos nem élhetett a bírósági felülvizsgálat lehetőségével. 

Az Alkotmánybíróság 9/1992. (I. 30.) AB határozata szerint: "A jogállam nélkülözhetetlen eleme a jogbiztonság. A jogbiztonság az állam – elsősorban a jogalkotó – kötelességévé teszi annak biztosítását, hogy a jog egésze, egyes részterületei és az egyes jogszabályok is világosak, egyértelműek, működésüket tekintve kiszámíthatóak és előreláthatóak legyenek a norma címzettjei számára. Vagyis a jogbiztonság nem csupán az egyes normák egyértelműségét követeli meg, de az egyes jogintézmények működésének kiszámíthatóságát is. Ezért alapvetőek a jogbiztonság szempontjából az eljárási garanciák. Csak formalizált eljárás szabályainak követésével keletkezhet érvényes jogszabály, csak az eljárási normák betartásával működnek alkotmányosan a jogintézmények." Ugyanakkor a jogállamiság alkotmányos elvéből fakadó jogbiztonság követelménye az állampolgárokat csak közvetve érinti az állami szabályozó rendszeren keresztül. A nem megfelelő hatósági eljárás sérti a jogbiztonság elvét, az állampolgár tekintetében alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság azonban csak akkor keletkezik, ha az állampolgárt érdeksérelem éri, vagy a hatósági magatartás más alkotmányos jog sérelmével jár. Jelen esetben a jogállamiság alkotmányos elvéből fakadó jogbiztonság követelményén kívül sérült a jogorvoslathoz való jog is, ezért az alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság megállapítható. 

Ajánlás

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (1) bekezdése alapján kezdeményezem, hogy az alkotmányos joggal kapcsolatos visszásság orvoslása érdekében az érintett önkormányzat vizsgálja meg, hogy a panaszos jogosult-e rendszeres szociális segélyre és az Áe. által a kérelmek elintézésére előírt szabályok szerint járjon el. 

Az állampolgári jogok országgyűlési biztosáról szóló 1993. évi LIX. törvény 21. § (2) bekezdése alapján kérem, hogy az érintett önkormányzat polgármester a kezdeményezés tekintetében kialakított érdemi állásfoglalásáról annak kézhezvételétől számított harminc napon belül tájékoztasson.

Budapest, 1999. október 19.

Dr. Polt Péter