OBH 8445/1997.
Az állampolgári jogok országgyűlési biztosának jelentése
Ügyintéző: Dr. Kristó Annamária

Eljárás megindulása:

A budapesti Erzsébet Kórház (1074 Budapest, Alsőerdősor u. 7.) dolgozói beadvánnyal fordultak Hivatalomhoz, amelyben azt sérelmezték, hogy a Péterfy Sándor utcai és Erzsébet Kórház összevonása során a döntés-előkészítés fázisában sem az érdekképviseletek, sem a szakmai fórumok véleményét nem kérték ki.

A panaszosok sérelmesnek tartották, hogy az összevonás következtében úgy az egészségügyi struktúrát, a közvetlen betegellátást, mint a dolgozók jelentős tömegét érintő kérdésekben sem az előkészítés, sem az információ átadása szintjén nem kérték ki a véleményüket.

Feltételezett alkotmányos visszásság:

A Magyar Köztársaság  független, demokratikus jogállam. (Alkotmány 2. § (1) bek.)

A Magyar Köztársaság a legmagasabb szintű testi-lelki egészséghez való jogot az egészségügyi intézmények és az orvosi ellátás megszervezésével biztosítja. (Alkotmány   70/D. § (2) bek.)

Az ügy jogszabályi háttere:

Az egészségügyi szolgáltatást nyújtó egyes intézmények működésének szakmai minimumfeltételeiről szóló 19/1996. (VII. 26.) NM rendelet (Hatálytalan: 1998. VI. 30-tól)
1. § (1) E rendelet hatálya azokra az egészségügyi szolgáltatás nyújtására jogosító működési engedélyekről szóló 113/1996. (VII. 23.) Korm. rendelet 1. §-ában meghatározott egészségügyi szolgáltatókra, valamint az általuk biztosított egészségügyi szolgáltatásokra (a továbbiakban: szolgáltatás) terjed ki, amelyekre e rendelet minimumfeltételrendszert határoz meg.
(2) E rendelet alkalmazásában
b) kórház: az a fekvőbeteg-gyógyintézet,
ba) ahol fekvőbeteg-ellátó osztályon legalább belgyógyászati, sebészeti, szülészet-nőgyógyászati (a továbbiakban: szülészet), továbbá vagy gyermekgyógyászati, vagy ápolási, vagy fül-orr-gégészeti, vagy ideggyógyászati, vagy pszichiátriai, vagy szemészeti szolgáltatást nyújtanak, 

Az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvény
88. § (1) Költségvetési szervet alapíthat az Országgyűlés, a Kormány, a fejezet felügyeletét ellátó szerv vezetője, a helyi önkormányzat, a helyi kisebbségi önkormányzat; az országos kisebbségi önkormányzat, a köztestület.
 (3) A költségvetési szerv alapításáról alapító okiratban, megszüntetéséről megszüntető jogszabályban, határozatban, okiratban (a továbbiakban együtt: megszüntető okirat) kell intézkedni. ... A megszüntető okiratnak tartalmaznia kell a költségvetési szerv nevét, székhelyét, felügyeleti szervét, a megszüntető szerv nevét, az esetleges jogutódlással kapcsolatos rendelkezéseket, valamint azt a tényt, hogy a költségvetési szerv megszüntetésére e törvény mely rendelkezése alapján került sor.
 (4) A költségvetési szerv - a jogszabállyal alapított költségvetési szervet kivéve - a Pénzügyminisztérium által vezetett nyilvántartásba történő bejegyzéssel - az alapító okiratban meghatározott hatállyal - jön létre, és a nyilvántartásból a megszüntető jogszabály rendelkezése szerint, vagy az okiratban meghatározott hatállyal való törléssel szűnik meg. A nyilvántartásban szereplő adatok nyilvánosak.
89. § (1) Az alapító a költségvetési szervet feladatváltoztatás, illetve az állami feladat hatékonyabb ellátása céljából - az alapító okirat módosításával egyidejűleg - átszervezheti vagy módosíthatja tevékenységi körét.
90. § (1) Az alapító a költségvetési szervet megszünteti, ha
c) az ellátandó feladat más módon vagy más szervezetben hatékonyabban teljesíthető.
(2) A költségvetési szerv megszüntetése vagy átszervezése esetén az alapításra megállapított szabályok szerint kell eljárni.

A helyi önkormányzatokról szóló 1990. évi LXV. törvény
9. § (1) Az önkormányzat jogi személy. Az önkormányzati feladat- és hatáskörök a képviselő-testületet illetik meg. A képviselő-testületet a polgármester képviseli.
63/A. § A fővárosi önkormányzat feladat- és hatásköre különösen
n) gondoskodik az egynél több kerületet, illetőleg a főváros területét is meghaladó ellátási kötelezettség körében: a középiskolai, a szakiskolai és a kollégiumi ellátásról, ha a feladat ellátását a kerületi önkormányzat nem vállalja; a művészeti, közművelődési, a közgyűjteményi feladatok ellátásáról; az alapellátást meghaladó egészségügyi szakellátásról és szakosított szociális ellátásról; a gyermek- és ifjúságvédelmi tevékenység biztosításáról, fejlesztéséről; a testnevelési, sportszervezési és ifjúsági feladatokról; részt vesz az egynél több kerületet érintő közoktatási, közművelődési, tudományos, művészeti, sport-, valamint gyermek- és ifjúsági tevékenység összehangolásában;
103. § (1) E törvény alkalmazásában:
c) az intézmény alapításának joga magában foglalja az intézmény megszüntetésének, átszervezésének jogát;

Megállapított tényállás és a vizsgálat megállapításai:

A panaszos beadvány lényegében már a két kórház összevonásáról szóló önkormányzati döntéssel egyidőben, illetőleg azt követően került Hivatalomhoz.

A panasz az önkormányzat döntéshozatali eljárását és részben a döntés indokoltságát sérelmezte. Vizsgálatom során megkerestem a Budapest Főváros Közigazgatási Hivatala vezetőjét, hogy a panaszolt eljárást törvényességi szempontból vizsgálja felül. A hivatalvezetőtől annak a vizsgálatát is kértem, hogy az átszervezés eredményeként nem került-e veszélybe a területileg vagy a betegcsoport szerint érintett betegek ellátása. A Fővárosi Önkormányzat eleget tesz-e a törvényben előírt egészségügyi szakellátási kötelezettségének. 

A vizsgálatom során megállapítottam, hogy a Fővárosi Erzsébet Kórház átszervezésére azért került sor, mert az egészségügyi szolgáltatást nyújtó egyes intézmények működésének szakmai minimumfeltételeiről szóló 19/1996. (VII. 265.) NM rendeletben meghatározott szakmai feltételeknek - szülészet-nőgyógyászati szolgáltatás hiánya - nem felelt meg, így a végleges működési engedély részére nem volt kiadható.

A Fővárosi Közgyűlés, mint alapító az államháztartásról szóló 1992. évi XXXVIII. törvényben foglaltak szerint járt el. 

A Fővárosi Önkormányzat Erzsébet Kórház és Rendelőintézet jogutódja a Fővárosi Önkormányzat Péterfy Sándor utcai kórháza lett, és az intézmény megszüntetésére az  Áht. 90. § (1) bekezdése c) pontja alapján került sor: "a költségvetési szervet megszünteti, ha az ellátandó feladata más módon vagy más szervezetekben hatékonyabban teljesíthető". 

A Fővárosi Közgyűlés a megszüntető okirattal egyidőben döntött a jogutód Péterfy Sándor utcai kórház alapító okiratának módosításáról is.

A döntés előkészítését Budapest Főváros Közgyűlésének a Fővárosi Önkormányzat Szervezeti és Működési Szabályzatának megfelelően az Egészségügyi és Sport Bizottság végezte.

Az előkészítő iratokból, valamint az alapító okiratból megállapítható, hogy a jogutód kórház ellátandó területe ugyanaz maradt, mint a két korábban önálló kórház által ellátott terület. Az Erzsébet Kórház csak mint önálló egészségügyi intézmény szűnt meg, csaknem változatlan szolgáltatással és ágyszámmal tovább működik, de már a Fővárosi Önkormányzat Péterfy Sándor utcai Kórháza részeként.

Az egyes szakellátások, szolgáltatások áthelyezése a Péterfy Sándor utcai épületbe nem nehezítette meg a betegek helyzetét a két telephely egymáshoz való közeli fekvése miatt. Ezzel szemben az ellátás színvonala jelentősen javult.

Az Egészségügyi és Sport Bizottság a döntés előkészítése során beszerezte az ÁNTSZ, Budapest VI. és VII. kerületi Önkormányzata, a Kórházszövetség, az Orvosi Kamara és az Egészségügyi Dolgozók Demokratikus Szakszervezete, valamint több szakfelügyelet véleményét.

Összegezve: Budapest Főváros Közgyűlése a két intézmény összevonása során mérlegelve az ellenvéleményeket is, megfelelő többséggel hozta meg a Péterfy Sándor utcai és az Erzsébet Kórház szervezeti összevonásáról, az alapító okirat módosításáról és az átszervezés végrehajtásával összefüggő egyéb kérdésekről szóló határozatait. A Fővárosi Önkormányzat az Erzsébet Kórház 1997. december 31-i hatállyal történő megszüntetéséről és a Péterfy Sándor utcai Kórház jogutódként történő kijelöléséről a betegellátás színvonalának figyelembevételével döntött 

A fentiek alapján vizsgálatom alkotmányos joggal kapcsolatos visszásságot nem tárt fel, ezért a vizsgálatot további intézkedés nélkül befejeztem. Vizsgálatom eredményéről az érintetteket a jelentésem egy-egy példányával értesítem.

Budapest, 1999. május 10.

Gönczöl Katalin